1.3.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 99/69 Trešdiena, 2021. gada 7. jūlijs
Neatbildēti jautājumi par Bt toksīniem H. tā kā toksikoloģiskos testus ĢM atļauju saņemšanai veic ar izolētiem Bt toksīniem; tā kā toksiskuma testus, kas veikti ar izolētiem proteīniem, var uzskatīt par maznozīmīgiem, jo Bt toksīni ĢM kultūraugos — tādos kā kukurūza, kokvilna un sojas pupas, — būtībā ir toksiskāki par izolētiem Bt toksīniem; tā kā iemesls tam ir auga šūnās esošie proteāzes inhibitori, kas aizkavē Bt toksīnu noārdīšanos, un tādējādi šie toksīni kļūst vēl toksiskāki; tā kā šī parādība ir pierādīta vairākos zinātniskos pētījumos, tostarp vienā no pētījumiem, kuru pirms 30 gadiem veica uzņēmums “Monsanto” un kurā tika pierādīts, ka pat ārkārtīgi zema proteāzes inhibitoru līmeņa klātbūtne palielina Bt toksīnu toksiskumu līdz pat 20 reizēm (11); I. tā kā šāda veida ietekme EFSA veiktajos riska novērtējumos nav ņemta vērā, kaut gan tas ir būtisks faktors visiem Bt augiem, ko atļauts Savienībā importēt vai audzēt; tā kā nevar izslēgt riskus, ko šāds paaugstināts toksiskums proteāzes inhibitoru un Bt toksīnu mijiedarbības dēļ rada cilvēkiem un dzīvniekiem, kas lieto pārtiku un barību, kura satur Bt toksīnus; J. tā kā vairākos pētījumos ir konstatēts, ka ir blaknes, kas pēc pakļaušanas Bt toksīnu iedarbībai var ietekmēt imūnsistēmu, un ka dažiem Bt toksīniem var būt palīgvielas iedarbība (12), proti, nonākot saskarē ar citiem proteīniem, tie var palielināt šo citu proteīnu alergēniskumu; K. tā kā herbicīdu atlieku un to metabolītu potenciālās mijiedarbības ar Bt toksīniem novērtēšana neietilpst EFSA ĢMO ekspertu grupas pienākumos, un līdz ar to šāda novērtēšana netiek veikta riska novērtējuma ietvaros; tas ir problemātiski, jo ir zināms, ka atliekas, kuras veidojas pēc apsmidzināšanas ar glufozinātu, negatīvi ietekmē mikrobiomu, un tādēļ tas kombinācijā ar Bt toksīniem var, piemēram, veicināt spēcīgāku imūnreakciju (13);
Bt kultūras: ietekme uz nemērķa organismiem un lielāka rezistence L. tā kā atšķirībā no insekticīdu lietošanas, ja iedarbība notiek izsmidzināšanas laikā un ierobežotu laiku pēc tās, Bt ĢM kultūraugu izmantošana rada Bt toksīnu pastāvīgu ietekmi uz mērķa un nemērķa organismiem; M. tā kā pieņēmumu, ka Bt toksīniem piemīt viens specifisks iedarbības veids, vairs nevar uzskatīt par pareizu un nevar izslēgt ietekmi uz nemērķa organismiem, (14) tā kā ir ziņots, ka daudzējādā ziņā tiek ietekmēts arvien lielāks skaits nemērķa organismu; tā kā jaunākajā pārskatā ir minētas (15) 39 zinātniski recenzētas publikācijas, kurās ziņots par Bt toksīnu būtiski negatīvu ietekmi uz daudzām “nepiederīgām” sugām; tā kā Bt toksīnu iedarbība ar Bt kultūraugu importu saistītos izšļakstīšanās, atkritumu un kūtsmēslu rašanās procesos varētu skart vairākus nemērķa organismus; tā kā riska novērtējumā nav izvērtēta ietekme uz nemērķa organismiem; N. tā kā riska novērtējumā nav ņemta vērā mērķa kaitīgo organismu rezistences pret Bt toksīniem attīstība, kas, iespējams, liks lietot mazāk videi nekaitīgus pesticīdus vai palielināt to devas, un pieteikumu skaits ĢM kultūraugu izmantošanai audzēšanas valstī; tā kā ASV Vides aizsardzības aģentūra plāno nākamo trīs līdz piecu gadu laikā pakāpeniski atteikties no daudziem pašreizējiem Bt kukurūzas hibrīdiem, kā arī no dažām Bt kokvilnas šķirnēm, jo palielinās kukaiņu rezistence pret šādiem kultūraugiem (16);
(11)
(12) (13) (14) (15) (16)
MacIntosh S. C., Kishore G. M., Perlak F. J., Marrone P. G., Stone T. B., Sims S. R., Fuchs R. L., “Potentiation of Bacillus thuringiensis insecticidal activity by serine protease inhibitors” (“Bacillus thuringiensis insekticīdās darbības iespēju noteikšana ar serīna proteāzes inhibitoriem”), Journal of Agricultural and Food Chemistry, 38, 1145–1152. lpp., https://pubs.acs.org/doi/abs/ 10.1021/jf00094a051 Pārskatam sk.
Rubio-Infante N., Moreno-Fierros L., “An overview of the safety and biological effects bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals” (“Pārskats par bacillus thuringiensis Cry toksīnu drošumu un bioloģisko ietekmi uz zīdītājiem”), Journal of Applied Toxicology, 2016. gada maijs, 36(5), 630.–648. lpp., https://onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.1002/jat.3252 Parenti M. D., Santoro A., Del Rio A., Franceschi C., “Literature review in support of adjuvanticity/immunogenicity assessment of proteins” (“Literatūras pārskats, atbalstot proteīnu adjuvanticitātes/immunogenicitātes novērtējumu”), EFSA Supporting Publications, 2019. gada janvāris, 16(1):1551, (https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/abs/10.2903/sp.efsa.2019.EN-1551 Sk., piemēram, Hilbeck A., Otto M., “Specificity and combinatorial effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in the context of GMO environmental risk assessment” (“Bacillus thuringiensis Cry specifiskums un kombinētā toksīnu iedarbība saistībā ar ĢMO radīto vides riska novērtējumu”), Frontiers in Environmental Science, 2015. gads, 3:71 https://doi.org/10.3389/fenvs.2015.00071 Hilbeck A., Defarge N., Lebrecht T., Bøhn T., “Insecticidal Bt crops.
EFSA’s risk assessment approach for GM Bt plants fail by design” (“Insekticīdie Bt. kultūraugi.
EFSA riska novērtējuma pieeja ĢM Bt.
kultūraugiem pēc izstrādes neizdodas”), RAGES, 2020. gads, 4. lpp. https://www.testbiotech.org/sites/default/files/RAGES_report-Insecticidal%20Bt%20plants.pdf https://www.dtnpf.com/agriculture/web/ag/crops/article/2020/09/29/epa-proposes-phasing-dozens-bt-corn