1.3.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 99/129 Trešdiena, 2021. gada 7. jūlijs
AJ.
tā kā paaudžu maiņa ir viens no kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) īpašajiem mērķiem laikposmam pēc 2020. gada; tā kā zināšanu nodošana un starppaaudžu mācīšanās ir izšķiroši svarīgas, lai palielinātu sadarbību un solidaritāti starp paaudzēm, tādējādi mazinot plaisu starp tām;
Veselība un aprūpe
AK.
tā kā allaž pienācīgi jāņem vērā ētikas jautājumi, ko raisa tehnoloģiju izmantošana veselības aprūpē;
AL. tā kā PVO ir aprakstījusi veselīgas vecumdienas kā funkcionālo spēju attīstīšanas un uzturēšanas procesu, kas nodrošina gados vecāku cilvēku labbūtību; tā kā pastāv saistība starp veselības stāvokļa pašvērtējumu un ienākumiem; tā kā 2017. gadā mazāk nekā trešdaļa (32,4 %) vecāka gadagājuma cilvēku pirmajā ienākumu kvintilē (20 % iedzīvotāju ar zemākajiem ienākumiem) vērtēja savu veselību kā labu vai ļoti labu, salīdzinot ar 54,7 % gados vecāku cilvēku, kuri pieder pie 20 % iedzīvotāju ar augstākajiem ienākumiem (31); tā kā Eiropas veselības aptauju apsekojuma rezultāti liecina, ka lielākā daļa gados vecu cilvēku sirgst ar hroniskām slimībām vai sūdzas par veselību un tikai viens no deviņiem ir norādījis, ka veselības problēmu viņam nav, un tā kā daudzu veidu invaliditāte rodas vai kļūst izteiktāka vēlākā dzīves posmā; tā kā gandrīz puse gados vecāku (65 gadus vecu un vecāku) cilvēku ES ir ziņojuši par grūtībām veikt vismaz vienu ikdienas vai mājsaimniecības darbību (32); tā kā aptuveni ceturtā daļa ES iedzīvotāju 2018. gadā saskārās ar ilgstošiem ierobežojumiem veselības problēmu dēļ (33); tā kā aptuveni 15 % 60 gadus vecu vai vecāku ļaužu ir garīga rakstura traucējumi;
AM. tā kā lielākajā daļā attīstīto valstu par gados vecākiem cilvēki uzskata tos, kuri ir vismaz 65 gadus veci; tā kā 65 gadus vecu un vecāku cilvēku grupa ir ļoti neviendabīga un tajā vērojamas būtiskas atšķirības veselības stāvokļa, dzīvesveida, statusa, kā arī dzīves un sociālo apstākļu ziņā; tā kā tādēļ būtu jāizvairās no vispārinājumiem; tā kā 65 gadu vecuma kā augstākās robežas noteikšana datu vākšanā daudzos gadījumos neatbilst reālajai situācijai attiecībā uz vecāka gadagājuma cilvēku saimniecisko un sabiedrisko darbību un padara datus nepilnīgus un neprecīzus; tā kā daudzi statistikas apkopošanas un datu vākšanas pasākumi neaptver gados vecākus cilvēkus, jo ir vispārpieņemts nevākt statistikas datus par cilvēkiem, kas vecāki par 65 gadiem; tā kā tāda prakse vairs nav uzskatāma par atbilstošu, ņemot vērā pieaugošo to iedzīvotāju īpatsvaru, kuri dzīvo ilgu mūžu.
AN. tā kā lielākajā daļā Eiropas valstu sievietes ir labāk izglītotas nekā vīrieši, tomēr sievietēm, kam ir bērni, ir zemāki aktivitātes rādītāji un alga, savukārt tie vīrieši, kam ir bērni, saņem par to pieskaitījumus aktivitātes rādītājiem un algai; tā kā ir svarīgi parādīt grūtības, ar kurām saskaras sievietes, cenšoties apvienot mātes pienākumus ar profesionālu karjeru, jo samazinās viņām pieejamās iespējas gan pildīt mātes pienākumus, gan veidot profesionālu karjeru; tā kā centienu atrast līdzsvaru starp karjeru un mātes pienākumiem dēļ sievietes vēlāk kļūst mātēm, bērnu skaits, ko viņas varētu dzemdēt, samazinās, vai arī viņām vispār nav bērnu; tā kā visi minētie faktori padara dzimstības koeficientu zemāku, nekā vajadzīgs, lai notiktu iedzīvotāju skaita dabiska atjaunošanās, un turpinās sabiedrības novecošana;
AO.
tā kā līdz ar vecumu palielinās to cilvēku skaits, kuri ir atkarīgi no citu cilvēku palīdzības vai kuriem ir vajadzība pēc veselības un ilgtermiņa aprūpes; tā kā to personu īpatsvars, kam šādi pakalpojumi ir vajadzīgi, ir lielāks 80 gadu vecu un vecāku cilvēku grupā tā kā novecošana padara atkarību dziļāku, bet to ietekmē arī citi faktori, piemēram, sociālekonomiskie un vides faktori, kā arī izglītības līmenis, attiecības ar citiem cilvēkiem, kā arī personiskā labbūtība; tā kā aprūpes un atbalsta vajadzības ir dažādas un ir dažādi piemēroti līdzekļi patstāvības un neatkarības nodrošināšanai; tā kā aprūpi gados vecākiem aprūpējamajiem vairumā gadījumu neformāli nodrošina parasti neapmaksātas aprūpētājas, kuras pašas ir vismaz 60 gadus vecas;
(31) (32) (33)
Eurostat, “Eiropa noveco: vecāka gadagājuma cilvēku dzīve ES”, 2019, 53. lpp.
Eurostat, “Statistika par invaliditāti — gados vecāku cilvēku vajadzība pēc palīdzība vai atbalsta”, dati izgūti 2019. gada jūnijā.
Eurostat, “Funkcionālu un aktivitātes ierobežojumu statistika”, dati izgūti 2020. gada decembrī.