1.3.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 99/119 Trešdiena, 2021. gada 7. jūlijs
bažas par INF līguma termiņa beigām, kas ir radījis jaunu drošības risku, jo īpaši Eiropas valstīm; prasa atzīt un pienācīgi risināt Eiropas drošības problēmas; pauž nožēlu par to, ka atsevišķas valstis nesen izstājušās no Atvērto debesu līguma;
51. atkārtoti apstiprina pilnīgu atbalstu ES un tās dalībvalstu saistībām attiecībā uz KNL, kas ir kodolieroču neizplatīšanas un atbruņošanās režīma stūrakmens; uzsver nepieciešamību veikt efektīvus pasākumus kodolatbruņošanās virzienā; atkārtoti pauž jau izskanējušo paziņojumu, ka jāstiprina miers un drošība pasaulē, kas brīva no kodolieročiem un kur nenotiek šādu ieroču izplatīšana; mudina ES un NATO virzīties uz vērienīgu programmu efektīvu starptautisko ieroču kontroles, atbruņošanās un neizplatīšanas režīmu saglabāšanai un nostiprināšanai, kas ir pasaules, transatlantiskās un Eiropas drošības stūrakmens, un atgādina par nepieciešamību īstenot tādu politiku, kuras mērķis ir sekmēt visu kodolieroču arsenālu samazināšanu un likvidēšanu un izveidot pasauli bez kodolieročiem; pauž bažas par pašreizējām norisēm un iniciatīvām Irānā saistībā ar urāna bagātināšanas programmu; atkārtoti pauž pastāvīgu atbalstu Kopīgajam visaptverošajam rīcības plānam (KVRP), kas ir labākais iespējamais veids, kā panākt, ka Irāna izmanto kodolenerģiju tikai miermīlīgiem mērķiem; atzinīgi vērtē sarunu atsākšanu un aicina visas puses atgriezties pie pilnīgas saistību izpildes;
52. aicina ES un tās iestādes, balstoties uz integrētās pieejas ieliktajiem pamatiem, visā politikas veidošanas procesā veidot kopīgu drošības un aizsardzības kultūru, kas respektē dalībvalstu drošības un aizsardzības īpatnības, kā arī stratēģisko pieeju, kas jo īpaši būtu jāpiemēro lēmumiem tirdzniecības, piegāžu ķēžu pārvaldības, investīciju pārbaudes un attīstības sadarbības, infrastruktūras, mobilitātes un digitālo tehnoloģiju jomā; uzsver, ka šajā ziņā būtiska loma ir Stratēģiskajam kompasam; uzsver, ka tādās jomās kā hibrīddraudi un kiberdraudi, kā arī dezinformācijas kampaņu apkarošana ES iestādēm ir labas iespējas izstrādāt kopīgus atbildes pasākumus; šajā ziņā atzinīgi vērtē 2020. gada decembra drošības savienības paketi un uzskata, ka tas ir labs pirmais solis, kas ātri jāpapildina ar turpmākiem pasākumiem; ņem vērā priekšlikumu TID 2 direktīvai;
53. uzsver militārās mobilitātes nozīmi ātrai spēku kustībai ES iekšienē un ārpus tās, kas savukārt ir svarīgi efektīvai un preventīvai aizsardzībai; aicina ES un tās dalībvalstis pastiprināt centienus, lai vēl vairāk samazinātu procedurālos šķēršļus militārajai mobilitātei; atzinīgi vērtē ES būtisko nozīmi militārās mobilitātes veicināšanā un prasa ievērojami palielināt centienus īstenot šo projektu, jo īpaši izmantojot PESCO, kā arī mudinot dalībvalstis stimulēt savas rūpnieciskās bāzes, lai varētu piedāvāt konkurētspējīgus projektus, kas ir tiesīgi saņemt ES līdzfinansējumu; aicina palielināt sinerģiju ES pusē starp dažādiem iesaistītajiem dalībniekiem; uzsver, ka, lai militārā mobilitāte izdotos, ir vajadzīga visu valdību rīcība, iesaistot ES iestādes, dalībvalstis un NATO; aicina apsvērt rīcības plānu, kurā galvenā uzmanība būtu pievērsta ES un NATO kopīgajām interesēm militārajā mobilitātē, izvirzot vērienīgākus mērķus tādās jomās kā digitalizācija, transporta infrastruktūras un sistēmu kibernoturība un iespējas izmantot mākslīgā intelekta risinājumus militārās mobilitātes labā; uzskata, ka šis projekts apliecina gan ES un NATO sadarbības pievienoto vērtību, gan parāda, kā ES instrumenti un kompetences var veicināt NATO kolektīvo aizsardzību; atzinīgi vērtē to, ka, lai arī sākotnēji izvirzītais līmenis nav sasniegts, tomēr ievērojami ES līdzekļi ir piešķirti aizsardzības projektiem, kas paredz sadarbību; atgādina, ka 38 no 46 pašreizējiem PESCO projektiem atbilst NATO aizsardzības plānošanas prioritātēm, un atzinīgi vērtē iespējamu trešo valstu dalību šādos projektos saskaņā ar attiecīgā Padomes lēmuma noteikumiem;
Virzība uz vērienīgu partnerību
54. pauž ciešu pārliecību, ka ES un NATO attiecības ir jāpaaugstina līdz reālam stratēģiskam līmenim, jo tikai tā būs iespējams pilnībā izmantot partnerības potenciālu, kas balstās līdz šim panāktajā izcilajā progresā, un īstenot vispārīgo mērķi —izveidot īstenas attiecības abu organizāciju starpā; lai saglabātu uzticēšanos un saprašanos augstākajā līmenī, aicina rīkot regulārus tematiskos samitus, kuros piedalītos visi NATO un ES valstu un valdību vadītāji, un pauž ilgtermiņa redzējumu par ES un NATO Partnerības padomi; turklāt aicina uz diskusijām par pastāvīgas ES aizsardzības ministru padomes izveidi, kurai būtu jādarbojas ciešā sadarbībā ar NATO valstu aizsardzības ministru sanāksmēm; uzsver iekļautības principa nozīmīgumu;