C 99/112
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
1.3.2022.
Trešdiena, 2021. gada 7. jūlijs
LES 42. panta 7. punktu un Ziemeļatlantijas līguma 5. pantu, ar ko attiecīgi nosaka ES un NATO nepārprotamo apņemšanos attiecībā uz solidaritāti un drošību, vienlaikus ņemot vērā, ka būtu pilnībā jāievēro abu organizāciju lēmumu pieņemšanas autonomija;
14. atzinīgi vērtē pozitīvo formulējumu attiecībā uz ES un NATO sadarbību NATO 2021. gada 14. jūnija samita galīgajā komunikē; tomēr uzskata, ka ir jāpieliek daudz vairāk pūļu, lai veicinātu ES un NATO sadarbību un izveidotu īstenu stratēģisko partnerību; uzsver, ka ES ir NATO partnere un ka ES un NATO sadarbība ir savstarpēji pastiprinoša un balstīta uz saskaņotiem vadošajiem principiem — pārredzamību, savstarpīgumu, iekļautību un abu organizāciju lēmumu pieņemšanas autonomiju; uzsver, ka saskaņotu, papildinošu un sadarbspējīgu aizsardzības spēju attīstīšana saskaņā ar vienotu spēku kopuma principu ir būtiska, lai palielinātu drošību Eiropas un Atlantijas reģionā; atkārtoti uzsver, ka Eiropas spēja rīkoties vai nu partnerībā, vai autonomi ir būtiska, lai nodrošinātu papildināmību un veicinātu NATO pamatuzdevumu izpildi, kā arī lai uzlabotu konfliktu novēršanu un tādējādi arī drošību visā Eiropas kontinentā;
15. uzskata, ka tālākajai ES un NATO sadarbībai jābalstās uz gūto pieredzi un atziņām un uzsver gan ES unikālo pieredzi krīžu civilas pārvarēšanas un spēju veidošanas jomā, jo īpaši Civilās plānošanas un īstenošanas centra (CPCC) ietvaros, gan tās militāro krīžu pārvarēšanu, ko nodrošina Militārās plānošanas un īstenošanas centrs (MPĪC), kā arī pieredzi, kura gūta, kopš 2003. gada īstenojot uz vietas izvērstās 37 militārās operācijas, ko papildina palīdzība, kura sniegta partnervalstu militārajiem dalībniekiem, izmantojot iniciatīvu “Spēju veidošana drošības un attīstības atbalstam” (CBSD) un Āfrikas Miera nodrošināšanas fondu, kas ir integrēts Eiropas Miera mehānismā;
16. atzinīgi vērtē 2021. gada 14. jūnija NATO samita komunikē skaidri pausto par noturības svarīgumu; uzsver, ka gan ES, gan NATO būtu jāstiprina sadarbība un tā efektīvāk jākoordinē tik svarīgajā noturības jomā, un uzsver ES mērķi izstrādāt jēgpilnu pieeju, lai stiprinātu dažādus noturības civilos un militāros aspektus, cita starpā kritiskās infrastruktūras aizsardzības jomā, piemēram, transporta, enerģētikas un IT nozarē, kā arī uzsver ES kā galvenās dalībnieces lomu cīņā pret dezinformāciju un viltus ziņām;
17. atzinīgi vērtē 2021. gada 6. maija Padomes pozitīvi vērtējami lēmumu atļaut Nīderlandei koordinēt militārās mobilitātes projektu un uzaicināt ASV, Kanādu un Norvēģiju piedalīties PESCO militārās mobilitātes projektā, jo šīs valstis paudušas šādu lūgumu; uzsver, ka šāda dalība ir svarīgs solis ceļā uz lielāku saskaņotību starp attiecīgajiem ES un NATO spēju attīstības centieniem un ir konkrēts piemērs, kas liecina par transatlantiskās partnerības atdzīvošanos; atgādina, ka trešo valstu dalība PESCO projektos izņēmuma kārtā ar nosacījumu, ka tā neapdraud mērķi veicināt ES KDAP un ka tā atbilst saskaņotam politisko, materiālo un juridisko nosacījumu kopumam, var būt Savienības stratēģiskajās interesēs, jo īpaši tad, ja šīs valstis nodrošina tehniskās zināšanas vai papildu spējas; uzskata, ka tas jo īpaši attiecas uz stratēģiskajiem partneriem, piemēram, NATO sabiedrotajiem, Rietumbalkānu valstīm un Austrumu partnerības partnervalstīm; atgādina savu nostāju, ka trešo valstu dalība var būt tikai izņēmuma gadījums, par ko jālemj katrā gadījumā atsevišķi, un pēc ES dalībvalstu uzaicinājuma, un uzsver, ka šādai līdzdalībai būtu jārada pievienotā vērtība un jāveicina KDAP stiprināšana; atgādina arī, ka trešo valstu dalībai ir jāatbilst attiecīgajiem noteikumiem, kas izklāstīti Lēmumā (KĀDP) 2020/1639;
18. uzsver transatlantiskās sadarbības nozīmi vairākos starptautiskos jautājumos, piemēram, saistībā ar klimata pārmaiņām, reaģēšanu uz pandēmiju, jaunām revolucionārām tehnoloģijām, mākslīgo intelektu, kiberdrošību, terorisma apkarošanu, tostarp džihādistu un valsts sponsorētu terorismu, enerģētiku, drošību jūrā un noturību, kā arī kosmosa jomā;
19. atzīst svarīgo sadarbību starp ES un NATO Rietumbalkānos, piemēram, starp ES Tiesiskuma misiju Kosovā (EULEX) un Kosovas spēkiem (KFOR); apliecina cieņu operācijai EUFOR Althea, kuras operācijas štābs atrodas Augstākajā Sabiedroto štābā Eiropā (SHAPE), pamatojoties uz “Berlīne plus” vienošanos ar NATO, kas saskaņā ar šo vienošanos ir veicinājusi drošu un neapdraudētu vidi Bosnijā un Hercegovinā, kopš tā 2004. gadā pārņēma NATO Stabilizācijas spēku (SFOR) funkcijas; norāda, ka šajās misijās gūtā pieredze un atziņas ir ārkārtīgi svarīgas, lai nodrošinātu, ka viscaur pašreizējā un turpmākā ES un NATO sadarbība nodrošina mieru, drošību un stabilitāti šajos reģionos, kā arī atbalsta un apmāca vietējos partnerus un