C 99/40
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2022 3 1
2021 m. liepos 7 d., trečiadienis
31. pažymi, kad 2019 m.
Sąjungoje transportui skirtas finansavimas buvo didesnis nei 2018 m. (9 325 mln. EUR, palyginti su 8 237 mln.
EUR 2018 m.) ir kad kelių ir greitkelių finansavimo sumažėjimas buvo kompensuotas padidinus geležinkelių ir oro transporto finansavimą; pabrėžia, kad svarbu suderinti skolinimo transporto srityje politiką ir EIB transporto srities portfelį su Klimato banko veiksmų gairėmis, visų pirma siekiu iki 2050 m. sumažinti transporto sektoriaus priklausomybę nuo iškastinio kuro, taip pat, reaguojant į naująjį Europos žaliąjį kursą, su būsima Komisijos darnaus ir išmanaus judumo strategija ir su kitomis ES transporto politikos sritimis, kartu užtikrinant teisingą pertvarką ir subalansuotą socialinį ir teritorinį vystymąsi; palankiai vertina tai, kad EIB įsipareigojo nefinansuoti esamų oro uostų pajėgumų didinimo ir uostų infrastruktūros, skirtos iškastinio kuro transportavimui ir sandėliavimui; ragina pagal šią politiką vengti priklausomybės nuo daug anglies dioksido išskiriančio turto ir remti perėjimą prie kitų, anglies dioksido neišskiriančio transporto rūšių kalbant tiek apie krovinių ir keleivių, tiek apie miesto ir tarpmiestinį judumą, pvz., geležinkelius, saugų dviračių transportą ir netaršų viešąjį transportą, visų pirma sunkiausiai pasiekiamose bendruomenėse ir vietovėse, taip pat remti atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais grindžiamo elektrifikavimo infrastruktūrą;
32. palankiai vertina vadovaujamą EIB vaidmenį žaliųjų obligacijų rinkoje 2019 m. išleidžiant 4,1 mlrd. EUR klimato apsaugos obligacijų ir tvaraus vystymosi obligacijų; pabrėžia, kad svarbu skaidriai ir patikimai dokumentuoti ir atsekti pajamas, susijusias su klimato apsaugos ir tvaraus vystymosi obligacijomis, ir užtikrinti suderinamumą su ES tvaraus finansavimo taksonomija ir būsimu ES žaliųjų obligacijų standartu;
33. palankiai vertina tai, kad bus vykdoma EIB aplinkos apsaugos ir socialinės sistemos peržiūra ir kuriamos su klimatu, aplinka ir socialiniu aspektu susijusios rizikos valdymo priemonės, kad būtų galima įvertinti fizinę, pereinamojo laikotarpio ir sisteminę riziką; ragina EIB užtikrinti, kad iki 2021 m. pabaigos tai būtų padaryta; palankiai vertina EIB įsipareigojimą patvirtinti Reglamente (ES) 2020/852 (5) nurodytą reikšmingos žalos nedarymo principą kaip pamatinį kriterijų ir nustatyti griežtesnius standartus, kai tai pagrįsta;
EIB veikla už ES ribų
34. pripažįsta, kad svarbiausias įgaliojimas, kuriuo remiasi EIB vykdydamas operacijas už Sąjungos ribų, yra išorės skolinimo įgaliojimas, pagal jį EIB operacijos 2014–2020 m. laikotarpiu buvo remiamos naudojantis specialiu garantijų fondu, kurio viršutinė riba – 32,3 mlrd. EUR, šia priemone užtikrinamas teisinis pagrindas ir garantija EIB nuostolių atveju vykdant finansavimo operacijas 68 reikalavimus atitinkančiose šalyse už ES ribų; pažymi, kad Komisija pasiūlė netęsti išorės skolinimo įgaliojimo šiuo metu taikoma forma; atkreipia dėmesį į tai, kad sukurta „Europos darnaus vystymosi fondo +“ (EDVF+) garantija, apimanti naujus EIB įgaliojimus;
35. palankiai vertina EIB 2019 m. teiktą paramą rengiant Teisingos pertvarkos mechanizmą, kuris padeda teritorijoms ir regionams, kuriuos labiausiai paveikė perėjimas prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos, ypač tiems, kurie turi mažiausiai pajėgumų padengti pertvarkos išlaidas; atkreipia dėmesį į EIB svarbą įgyvendinant mechanizmą ateinančiais metais ir užtikrinant, kad nė vienas regionas nebūtų paliktas nuošalyje;
36. pažymi, kad Sąjungos vystymosi politika bus įgyvendinama taikant naująją Kaimynystės, vystymosi ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonę (KVTBP) ir kad itin svarbus ją įgyvendinantis subjektas – EIB; reiškia susirūpinimą dėl to, kad ES plėtros fondai naudojami privačių investicijų rizikai mažinti, atsižvelgiant į tai, kad trūksta įrodymų dėl tokios priemonės pajėgumo užtikrinti papildomumą ir pasiekti vystymosi tikslus, kaip neseniai buvo nurodyta galutinėje EDVF peržiūroje ir 2020 m. rugsėjo 11 d. Europos Audito Rūmų nuomonėje Nr. 7/2020; pabrėžia, kad paramos teikėjai turi teikti pirmenybę dotacijomis grindžiamam finansavimui kaip numatytajai galimybei, visų pirma mažiausiai išsivysčiusių šalių atveju, kad taip būtų išvengta skolos naštos didėjimo;
(5)
2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/852 dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti sukūrimo, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/2088 (OL L 198, 2020 6 22, p. 13).