2022 3 1
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
C 99/119 2021 m. liepos 7 d., trečiadienis
reiškia didelį susirūpinimą dėl to, kad baigė galioti INF sutartis, dėl kurios kilo naujas pavojus visų pirma Europos šalių saugumui; ragina pripažinti ir tinkamai spręsti Europos saugumo problemas; apgailestauja, kad neseniai buvo atsisakyta atviros oro erdvės sutarties;
51. dar kartą patvirtina, kad visapusiškai remia ES ir jos valstybių narių įsipareigojimą laikytis Branduolinio ginklo neplatinimo sutarties, kuri yra branduolinio ginklo neplatinimo ir nusiginklavimo režimo pamatas; pabrėžia, kad reikia imtis veiksmingų branduolinio nusiginklavimo priemonių; pakartoja savo ankstesnį pareiškimą, kad pasaulyje, kuriame nėra branduolinių ginklų ir jie neplatinami, stiprėja tarptautinė taika ir saugumas; primygtinai ragina ES ir NATO siekti plačių užmojų darbotvarkės, kuria siekiama išsaugoti ir stiprinti veiksmingus tarptautinės ginklų kontrolės, nusiginklavimo ir neplatinimo režimus kaip pasaulinio, transatlantinio ir Europos saugumo pagrindą, ir primena, kad reikia tęsti politiką, kuria siekiama sumažinti visų branduolinio ginklo arsenalų apimtį ir nustatyti ribas hipergarsinių raketų naudojimui; reiškia susirūpinimą dėl dabartinių pokyčių ir iniciatyvų Irane, susijusių su urano sodrinimo programa; pakartoja, kad ir toliau remia Bendrą visapusišką veiksmų planą (BVVP), nes tai yra geriausias įmanomas būdas užtikrinti, kad Iranas branduolinės energijos naudojimą naudotų tik taikiems tikslams; palankiai vertina tai, kad atnaujintos derybos, ir ragina visas šalis vėl pradėti visapusiškai laikytis reikalavimų;
52. ragina ES ir jos institucijas, remiantis integruoto požiūrio pagrindu, formuojant politiką ir plėtoti tiek bendrą saugumo ir gynybos kultūrą, kad būtų atsižvelgiama į ypatingą valstybių narių saugumo ir gynybos politikos pobūdį, tiek strateginį požiūrį, kuris visų pirma turėtų būti taikomas sprendimams prekybos, tiekimo grandinės valdymo, investicijų tikrinimo, vystomojo bendradarbiavimo, infrastruktūros, judumo ir skaitmeninių technologijų srityse; šiuo atžvilgiu atkreipia dėmesį į tai, koks svarbus strateginis kelrodis; akcentuoja, kad tokiose srityse, kaip hibridinės ir kibernetinės grėsmes, taip pat kovoje su dezinformacijos kampanijomis, ES institucijos yra gerai pasirengusios rengti bendrus atsakus; į tai atsižvelgdamas džiaugiasi 2020 m. gruodžio mėn. priimtu Sąjungos saugumo dokumentų rinkiniu (angl. Security Union Package) ir mano, kad tai geras pirmas žingsnis, o po jo reikia skubiai imtis tolesnių veiksmų; atkreipia dėmesį į pasiūlymą dėl TIS 2 direktyvos;
53. pabrėžia karinio mobilumo svarbą užtikrinant greitą pajėgų judėjimą ES viduje ir už jos ribų, nes tai svarbu veiksmingai ir prevencinei gynybai; ragina ES ir jos valstybes nares dėti daugiau pastangų siekiant toliau mažinti procedūrines kliūtis kariniam mobilumui; palankiai vertina tai, kad ES turi lemiamą vaidmenį didinant karinį mobilumą ir reikalauja gerokai daugiau pastangų įgyvendinant šį projektą, ypač vykdant PESCO, tačiau taip pat skatinant valstybes nares plėsti savo pramonines bazes tam, kad būtų siūlomi konkurencingi projektai, atitinkantys ES bendro finansavimo reikalavimus; ragina didinti ES ir įvairių susijusių subjektų sinergiją; akcentuoja, kad veiksmai visais valdžios lygmenimis, įskaitant ES institucijas, valstybes nares ir NATO, yra būtini siekiant sėkmingų rezultatų karinio mobilumo srityje; ragina apsvarstyti veiksmų planą, kuriame dėmesys būtų sutelktas į bendrus ES ir NATO interesus karinio mobilumo srityje, didinant užmojus tokiose srityse, kaip skaitmeninimas, transporto infrastruktūros ir sistemų kibernetinis atsparumas, taip pat galimybes naudotis dirbtinio intelekto sprendimais karinio mobilumo tikslams; mano, kad įgyvendinant šį projektą matoma, jog ir ES ir NATO bendradarbiavimas turi pridėtinės vertės, ir esama įrodymų, kad ES priemonėmis ir kompetencija galima prisidėti prie NATO kolektyvinės gynybos; palankiai vertina tai, kad daug ES lėšų buvo paskirstyta bendradarbiavimu grindžiamiems gynybos projektams, nepaisant to, kad jie neatitiko pradinių užmojų; primena, kad 38 iš 46 dabartinių PESCO projektų atitinka NATO gynybos planavimo prioritetus ir sveikina potencialų trečiųjų šalių dalyvavimą tokiuose projektuose, laikantis atitinkamo Tarybos sprendimo nuostatų;
Plataus užmojo partnerystės kūrimas
54. visiškai pritaria neseniai paskelbtame NATO komunikate pateiktam pareiškimui, kad Europos Sąjunga išlieka unikalia ir svarbia NATO partnere; atsižvelgdamas į tai, dar kartą išreiškia tvirtą įsitikinimą, kad ES ir NATO santykiai turi stiprėti ir pasiekti tikrai strateginį lygmenį, kad būtų išnaudotas visas partnerystės potencialas, remiantis jau pasiekta precedento neturinčia pažanga ir siekiant bendro tikslo – sukurti tikrus organizacijų tarpusavio santykius; ragina reguliariai rengti specialius aukščiausiojo lygio susitikimus, kuriuose dalyvautų visi NATO ir ES valstybių ir vyriausybių vadovai, kad būtų išlaikomas pasitikėjimas ir sutarimas aukščiausiu lygmeniu, ir pateikia ilgalaikę ES ir NATO partnerystės tarybos viziją; taip pat skatina diskusiją apie tai, kaip sukurti nuolatinę ES gynybos ministrų tarybą, kuri turėtų glaudžiai bendradarbiauti su NATO gynybos ministrais, vykstant jų posėdžiams; pabrėžia, kad šiuo atveju reikia vadovautis įtraukties principu;