C 99/40
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2022.3.1.
2021. július 7., szerda
31. megjegyzi, hogy az Unión belül a közlekedésre biztosított finanszírozás 2019-ben magasabb volt, mint 2018-ban (9 325 millió EUR, szemben a 2018-as 8 237 millió EUR-val), és hogy a közutak és autópályák finanszírozásának csökkenését ellensúlyozta a vasút és a légi közlekedés finanszírozásának növekedése; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a közlekedésfinanszírozási politikát és az EBB közlekedési portfólióját összhangba hozzák a klímabank ütemtervével, különösen a közlekedési ágazat 2050-ig történő dekarbonizációjával, valamint a Bizottság fenntartható és intelligens mobilitásra vonatkozó, az új európai zöld megállapodásra reagáló stratégiájával, az uniós közlekedéspolitika más területeivel való összhang biztosítása mellett, biztosítva ugyanakkor a méltányos átmenetet és a kiegyensúlyozott társadalmi és területi fejlődést; üdvözli az EBB azon kötelezettségvállalását, hogy nem finanszírozza a meglévő repülőtéri kapacitások bővítését és a fosszilis tüzelőanyagok szállítására és tárolására szolgáló kikötői infrastruktúrát; kéri, hogy a politika kerülje el a karbonintenzív eszközök terén a technológiai bezáródást, és támogassa a nulla szén-dioxid-kibocsátású mobilitás felé történő modális váltást mind a teherszállítás, mind a személyszállítás tekintetében városi és városközi szinten egyaránt, például a vasút, a biztonságos kerékpározás és a tiszta tömegközlekedés támogatása révén, különösen a rosszul ellátott közösségek és települések, valamint a megújuló energiaforrásokon alapuló villamosítási infrastruktúra tekintetében;
32.
üdvözli, hogy az EBB 2019-ben vezető szerepet játszott a zöldkötvény-piacon azáltal, hogy 4,1 milliárd EUR értékű éghajlatvédelmi kötvényt és fenntarthatósági kötvényt bocsátott ki; hangsúlyozza a éghajlatvédelmi kötvények és fenntarthatósági kötvények alapjául szolgáló bevételek átlátható és hiteles dokumentálásának és nyomon követésének fontosságát, valamint az uniós fenntartható finanszírozási taxonómiával és a küszöbön álló uniós zöldkötvény-standarddal való összhang biztosításának fontosságát;
33.
üdvözli az EBB környezeti és szociális keretének közelgő felülvizsgálatát, valamint a fizikai, az átmeneti és a rendszerszintű kockázatok értékelésére szolgáló éghajlati, környezeti és társadalmi kockázatkezelési eszközök kidolgozását; felhívja az EBB-t annak biztosítására, hogy a keret 2021 végéig hatályba lépjen; üdvözli az EBB arra vonatkozó kötelezettségvállalását, hogy az (EU) 2020/852 rendelet (5) alapján elfogadja a jelentős károkozás elkerülését célzó kritériumokat, és indokolt esetben szigorúbb normákat állapítson meg;
Az EBB EU-n kívüli műveletei
34. elismeri, hogy az EBB Unión kívüli műveleteit irányító legfontosabb megbízatás a külső hitelezési megbízatás, amelynek keretében az EBB 2014 és 2020 közötti műveleteit egy erre a célra létrehozott, 32,3 milliárd eurós felső összeghatárú garanciaalap fedezi, amely jogalapot és garanciát nyújt az EBB-nek az EU-n kívüli 68 jogosult országban végrehajtott finanszírozási műveletek veszteségeinek fedezésére; megjegyzi, hogy a Bizottság azt javasolta, hogy a külső hitelezési megbízatás jelenlegi formájában ne folytatódjon; tudomásul veszi az Európai Fenntartható Fejlődési Alap Plusz (EFFA+) új EBB-mandátumoknak megfelelő garanciájának létrehozását;
35.
üdvözli, hogy az EBB 2019 folyamán támogatást nyújtott az igazságos átmenet mechanizmus kialakításához, amely segíti a klímasemleges gazdaságra való átállás által leginkább érintett területeket és régiókat, különösen azokat, amelyek a legkevésbé képesek kezelni az átállás költségeit; kiemeli az EBB jelentőségét a mechanizmus következő években történő végrehajtásában, biztosítva, hogy egyetlen régió se maradjon le;
36. megjegyzi, hogy az Unió fejlesztési politikája az új Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszközön (NDICI) keresztül valósul meg, amelynek az EBB kulcsfontosságú végrehajtója; aggodalmát fejezi ki ugyanakkor amiatt, hogy az uniós fejlesztési alapokat a magánberuházások kockázatmentesítésére használják fel, mivel nem áll rendelkezésre bizonyíték arra vonatkozóan, hogy ez az addicionalitás és a fejlesztési célkitűzések megvalósításához vezet, amint arról az EFFA végső felülvizsgálata és az Európai Számvevőszék 2020. szeptember 11-i 7/2020. sz. véleménye nemrégiben beszámolt; hangsúlyozza, hogy az adományozóknak alapértelmezett lehetőségként előnyben kell részesíteniük a támogatásalapú finanszírozást, különösen a legkevésbé fejlett országok esetében, hogy elkerülhető legyen az adósságteher növelése;
(5)
Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/852 rendelete (2020. június 18.) a fenntartható befektetések előmozdítását célzó keret létrehozásáról, valamint az (EU) 2019/2088 rendelet módosításáról (HL L 198., 2020.6.22., 13. o.).