2022.3.1.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 99/169 2021. július 8., csütörtök
2. felhívja a tagállamokat, hogy fogadjanak el egy európai kutatási és innovációs paktumot, amely az alábbi 2030-ig teljesítendő kötelezettségvállalásokat foglalja magában: a K+I-re fordított közkiadások növelése a GDP 0,81 %-át kitevő jelenlegi átlagos szintről 1,25 %-ra, az egész EU-ban összehangolt módon; a közös programok és az európai partnerségek állami K+F finanszírozásának növelése a jelenlegi, valamivel 1 % alatti szintről 5 %-ra; valamint közös megállapodás az EKT-fellépések kiemelt területeiről (horizontális és tematikus szinten egyaránt); 3. hangsúlyozza a K+I és a vállalkozói szellem közötti szoros kapcsolatot, amely lehetőségeket teremt új unikornisok, induló vállalkozások és kkv-k létrehozására; emlékeztet egy olyan digitális ökoszisztéma létrehozásának fontosságára, amely főként az „EKT innovációs központok” révén hozzájárulna a technológiai innovációhoz és a kkv-k növekedéséhez; 4. elismeri az egyetemek és a felsőoktatási intézmények kulcsszerepét az élénk K+I ökoszisztémák létrehozásában; kiemeli a diákoknak mint az innovátorok következő generációjának központi szerepét ezekben az ökoszisztémákban; 5. ragaszkodik ahhoz, hogy az EKT összefüggésében a „kutatás” és az „innováció” kifejezések használata ne korlátozódjon a technológiai innovációra, hanem azok a társadalom- és bölcsészettudományok valamennyi aspektusa szempontjából széles körben releváns, az egyes általános célkitűzésekbe teljes mértékben beépített átfogó témákként ágyazódjanak be; 6. úgy véli, hogy az EKT felülvizsgálatának horizontális megközelítést kell tartalmaznia a kutatóintézetek, köztük az egyetemek közötti együttműködés megerősítésére; felszólít az egyetemi szövetségek költségvetési támogatásának növelésére, valamint egy olyan támogató keret létrehozására, amely lehetővé teszi a szövetségek rugalmas fejlődését; úgy véli továbbá, hogy az egyetemek közötti együttműködést nem szabad csupán a szövetségekre korlátozni, hanem több finanszírozási rendszert is elérhetővé kell tenni az egyetemek számára a szövetségeken kívüli együttműködéshez; 7. hangsúlyozza annak fontosságát, hogy szinergiákat hozzanak létre a felsőoktatás, a kutatóintézetek és a civil társadalmi szervezetek mint valódi partnerek között a K+I összefüggésében, valamint az ipari szövetségek között, teljes mértékben kihasználva ezáltal az egyetemek kettős szerepét; ezzel összefüggésben megismétli, hogy minőségi kutatási infrastruktúra felhasználásával kedvező feltételeket és lehetőségeket kell teremteni a kutatók számára; felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa e partnerségek inkluzív kialakítását az átláthatóság, az érdekelt felek kiegyensúlyozott képviselete és a folyamatos nyitottság alapján, és biztosítson elegendő lehetőséget az ilyen különféle érdekelt felek részvételére; 8. hangsúlyozza, hogy minden finanszírozási felhívásnak átláthatónak kell lennie, és azt jóval előre be kell jelenteni; hangsúlyozza továbbá, hogy a közös ipari technológiai ütemterveknek jobban figyelembe kell venniük az alulról felfelé irányuló inputokat és az inkluzív részvételt, és nem kizárólag az ipart kell elsődleges inputforrásnak tekinteniük, hanem el kell fogadniuk a legújabb, legkorszerűbb kutatásokat és innovációkat, valamint a fogyasztói szervezetek és a szociális partnerek észrevételeit is; 9. felhívja a tagállamokat, hogy az „új EKT”-t alakítsák olyan konkrét szakpolitikákká és finanszírozási intézkedésekké, amelyek célja, hogy hozzájáruljanak a „zöld” és „digitális” kettős átálláshoz, egy ambiciózus európai zöld megállapodás és ipari stratégia végrehajtásához, a reziliens helyreállításhoz és a kielégítetlen egészségügyi szükségletek kielégítéséhez; hangsúlyozza, hogy az egész EU-ban megfelelő kapcsolatokra van szükség az innováción és az ipari ökoszisztémákon belül és azok szereplői között – beleértve az egyetemi világot, az ipart, a közszféra különböző szintjeit, valamint a nagyközönséget és a civil társadalmat – annak biztosítása érdekében, hogy felgyorsuljon a kutatási eredmények gazdasági és a társadalmi alkalmazása; ezzel összefüggésben hangsúlyozza a kkv-k alapvető szerepét az innováció és a technológiafejlesztés kezelésében, valamint a hagyományos kkv-kban rejlő, még felszabadítandó potenciált; hangsúlyozza az „EKT-központok” mint olyan eszközök szerepét, amelyek biztosítják a magas színvonalú tudomány elérhetőségét valamennyi uniós városban és régióban, valamint fellendítik a fenntartható növekedésre lehetőséget adó régiókat; 10. aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a K+I minőségének javítására irányuló folyamat lelassult, és Unió-szerte egyenlőtlen előrehaladást mutat (3); 11. hangsúlyozza, hogy a Covid19-világjárvány idején a K+I fontos szerepet játszott a válság leküzdését célzó multiszektorális és tudományágakon átívelő megoldások kidolgozásában; e tekintetben üdvözli az „EKT a koronavírus ellen” cselekvési tervet, amely egy példája a tagállamokkal közösen végrehajtott, gyorsan meghatározott és jól célzott fellépésnek;
(3)
Lásd az EKT tekintetében elért eredményekről szóló 2018.
évi jelentést.