1.3.2022.
HR
Službeni list Europske unije
C 99/69 srijeda, 7. srpnja 2021.
Neriješena pitanja koja se odnose na Bt-toksine H. budući da se toksikološka ispitivanja za odobrenja genetski modificiranih organizama provode s izoliranim Bt-toksinima; budući da toksikološka ispitivanja koja se provode s izoliranim bjelančevinama imaju malu važnost zbog činjenice da su Bt-toksini u genetski modificiranim usjevima, primjerice kukuruzu, pamuku i soji, sami po sebi toksičniji od izoliranih Bt-toksina; budući da je to posljedica prisutnosti inhibitorâ proteaze (PI) u biljnom tkivu, zbog koje se može povećati toksičnost Bt-toksina odgađanjem njihove razgradnje; budući da je ta pojava dokazana u nizu znanstvenih studija, uključujući one provedene za Monsanto prije 30 godina koje su pokazale da je čak i prisutnost iznimno niskih razina PI-ja povećala toksičnost Bt-toksina do 20 puta (11); I. budući da ti učinci nikad nisu uzeti u obzir u procjenama rizika EFSA-e iako su relevantni za sve Bt-biljke odobrene za uvoz ili uzgoj u Uniji; budući da se ne može tvrditi da povećana toksičnost zbog interakcije inhibitora proteaze i Bt-toksina ne predstavlja rizik za ljude i životinje koji konzumiraju hranu i hranu za životinje koja sadržava Bt-toksine; J. budući da se u brojnim studijama navodi da su nakon izloženosti Bt-proteinima zabilježeni popratni učinci koji mogu utjecati na imunosni sustav i da neki Bt-toksini mogu djelovati kao adjuvanti (12), što znači da mogu povećati alergena svojstva drugih proteina s kojima dolaze u kontakt; K. budući da se smatra da je ocjena mogućeg međudjelovanja ostataka herbicida i njihovih metabolita s Bt-toksinima izvan nadležnosti Povjerenstva EFSA-e za genetski modificirane organizme i stoga se ne provodi u okviru procjene rizika; budući da je to sporno jer je poznato da ostaci prskanja glufosinatom remete mikrobiom koji, na primjer, može povećati imunološke reakcije u kombinaciji s Bt-toksinima (13);
Bt-usjevi: učinci na neciljane organizme i povećana otpornost L. budući da uporaba genetski modificiranih Bt-usjeva dovodi do dugotrajne izloženosti ciljnih i neciljanih organizama Bt-toksinima, za razliku od upotrebe insekticida, kod koje dolazi do izlaganja pri prskanju i tijekom ograničenog vremenskog razdoblja; M. budući da se pretpostavka da Bt-toksini pokazuju jedan specifični način djelovanja na ciljne organizme više ne može smatrati ispravnom i da se učinci na organizme koji ne pripadaju ciljnoj skupini ne mogu isključiti (14), budući da postoje izvješća da Bt-toksini na mnogo načina utječu na sve veći broj organizama koji ne pripadaju ciljnoj skupini; budući da se u nedavnom pregledu spominje 39 stručno recenziranih publikacija u kojima se izvještava o značajnim štetnim učincima Bt-toksina na mnoge vrste „izvan dometa” (15); budući da bi niz organizama koji ne pripadaju ciljanoj skupini u Uniji mogao biti izložen Bt-toksinima preko izlijevanja, otpada ili gnoja koji proizlaze iz uvoza Bt-usjeva; budući da u procjeni rizika nisu ocijenjeni učinci na neciljane organizme; N. budući da se procjenom rizika nije uzeo u obzir razvoj otpornosti ciljanih štetočina na Bt-toksine, što bi moglo dovesti do korištenja manje ekološki sigurnih pesticida ili povećanih doza i broja primjena na genetski modificirane usjeve u zemlji uzgoja; budući da Agencija za zaštitu okoliša Sjedinjenih Američkih Država predlaže postupno uklanjanje mnogih postojećih hibrida Bt-kukuruza u sljedećih tri do pet godina, kao i nekih vrsta Bt-pamuka zbog rasta otpornosti insekata na te usjeve (16);
(11)
(12) (13) (14) (15) (16)
MacIntosh, S.C., Kishore, G.M., Perlak, F.J., Marrone, P.G., Stone, T.B., Sims, S.R., Fuchs, R.L., „Potentiation of Bacillus thuringiensis insecticidal activity by serine protease inhibitors” („Potencijacija insekticidnog djelovanja bakterije Bacillus thuringiensis korištenjem inhibitora serinske proteaze”), Journal of Agricultural and Food Chemistry, 38, str.
1145.-1152., https://pubs.acs.org/ doi/abs/10.1021/jf00094a051 Za pregled vidjeti Rubio-Infante, N., Moreno-Fierros, L., „An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals” („Pregled sigurnosti i bioloških učinaka Cry-toksina u bakteriji Bacillus thuringiensis kod sisavaca”), Journal of Applied Toxicology, svibanj 2016., 36(5), str. 630.-648., https://onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.1002/jat.3252 Parenti, M.D., Santoro, A., Del Rio, A., Franceschi, C., „Literature review in support of adjuvanticity/immunogenicity assessment of proteins” („Pregled literature o procjeni adjuvantnosti/imunogeničnosti proteina”), EFSA Supporting Publications, siječanj 2019., 16(1): 1551, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/abs/10.2903/sp.efsa.2019.EN-1551 Vidjeti, na primjer, Hilbeck, A., Otto, M., „Specificity and combinatorial effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in the context of GMO environmental risk assessment” („Specifičnost i kombinatorički učinci toksina Cry Bacillus thuringiensisa u kontekstu procjene okolišnog rizika GMO-a”), Frontiers in Environmental Science 2015., 3:71, https://doi.org/10.3389/fenvs.2015.00071 Hilbeck, A., Defarge, N., Lebrecht, T., Bøhn, T., „Insecticidal Bt crops.
EFSA’s risk assessment approach for GM Bt plants fails by design” („Insekticidni Bt-usjevi.
Pristup EFSA-e prilikom procjene rizika u pogledu genetski modificiranih Bt-biljaka namjerno je neuspješan”), RAGES 2020, str.
4., https://www.testbiotech.org/sites/default/files/RAGES_report-Insecticidal%20Bt%20plants.pdf https://www.dtnpf.com/agriculture/web/ag/crops/article/2020/09/29/epa-proposes-phasing-dozens-bt-corn