C 99/40
HR
Službeni list Europske unije
1.3.2022.
srijeda, 7. srpnja 2021.
31. napominje da je financiranje prometa u Uniji 2019.
bilo veće nego 2018.
(9 325 milijuna EUR u odnosu na 8 237 milijuna EUR 2018.) i da je smanjenje financiranja za ceste i autoceste nadoknađeno povećanjem financiranja željeznica i zračnog prometa; naglašava važnost usklađivanja politike kreditiranja u području prometa i prometnog portfelja EIB-a s planom za banku za borbu protiv klimatskih promjena (Climate Bank Roadmap), posebno u pogledu dekarbonizacije prometnog sektora do 2050., ali i s predstojećom strategijom Komisije za održivu i pametnu mobilnost kao odgovor na novi europski zeleni plan i s drugim područjima prometne politike EU-a, uz istodobno jamčenje pravedne tranzicije i uravnoteženog socijalnog i teritorijalnog razvoja; pozdravlja činjenicu da se EIB obvezao da neće financirati povećanje postojećih kapaciteta zračnih luka i lučku infrastrukturu namijenjenu prijevozu i skladištenju fosilnih goriva; poziva na to da se politikom izbjegava ovisnost o imovini s visokim emisijama ugljika i da se podrži prelazak na mobilnost s nultom stopom emisija ugljika za prijevoz tereta i putnika na gradskoj i međugradskoj razini, kao što su željeznice, sigurni biciklizam i čisti javni prijevoz, posebno za slabije povezane zajednice i lokacije, te za infrastrukturu za elektrifikaciju koja se temelji na obnovljivim izvorima energije;
32. pozdravlja vodeću ulogu EIB-a na tržištu zelenih obveznica 2019.
do koje je došla izdavanjem 4,1 milijarde EUR obveznica za klimatsku osviještenost (CAB) i obveznica za osviještenost o održivosti (SAB); naglašava važnost transparentne i vjerodostojne dokumentacije i praćenja prihoda na kojima se temelje CAB-ovi i SAB-ovi te osiguravanja dosljednosti s taksonomijom održivog financiranja EU-a i budućim standardom EU-a za zelene obveznice;
33. pozdravlja predstojeću reviziju okolišnog i socijalnog okvira EIB-a te razvoj alata za upravljanje klimatskim, ekološkim i socijalnim rizicima radi procjene fizičkih, tranzicijskih i sistemskih rizika; poziva EIB da se pobrine za to da bude uspostavljen do kraja 2021.; pozdravlja činjenicu da se EIB obvezao da će kao osnovu usvojiti kriterije u vezi s nenanošenjem bitne štete iz Uredbe (EU) 2020/852 (5) i postaviti strože standarde kad god je to opravdano;
Operacije EIB-a izvan EU-a
34. uviđa da je najvažniji mandat EIB-a za upravljanje operacijama izvan Unije mandat za vanjsko kreditiranje, u okviru kojeg su EIB-ove operacije tijekom razdoblja od 2014. do 2020. bile poduprte namjenskim jamstvenim fondom s gornjom granicom od 32,3 milijarde EUR, čime se pruža pravna osnova i jamstvo EIB-u za gubitke u okviru financijskih operacija u 68 prihvatljivih zemalja izvan EU-a; napominje da je Komisija predložila da se mandat za vanjsko kreditiranje ne nastavi u sadašnjem obliku; prima na znanje osnivanje Europskog fonda za održivi razvoj plus (EFOR+) kojim se omogućuje provođenje novih mandata EIB-a;
35. pozdravlja potporu EIB-a pruženu tijekom 2019.
u izradi mehanizma za pravednu tranziciju, kojim se pomaže područjima i regijama koji su najviše pogođeni tranzicijom na klimatski neutralno gospodarstvo, posebno onima s najmanje sposobnosti za suočavanje s troškovima tranzicije; ističe važnost EIB-a u provedbi mehanizma u narednim godinama, osiguravajući pritom da nijedna regija ne bude zapostavljena;
36. napominje da će se razvojna politika Unije provoditi putem novog Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju, za čiju je provedbu EIB od ključne važnosti; izražava zabrinutost zbog korištenja razvojnih fondova EU-a za smanjenje rizika za privatna ulaganja, s obzirom na manjak dokaza u pogledu njihova kapaciteta za postizanje dodatnosti i ispunjavanje razvojnih ciljeva, kao što je nedavno navedeno u završnoj reviziji EFOR-a i mišljenju Europskog revizorskog suda br.
7/2020 od 11. rujna 2020.; ističe da bi donatori prednost trebali dati financiranju temeljenom na bespovratnim sredstvima kao standardnoj opciji, posebno za najslabije razvijene zemlje, izbjegavajući tako povećanje duga;
(5)
Uredba (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2020.
o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja i izmjeni Uredbe (EU) 2019/2088.
(SL L 198, 22.6.2020., str. 13.).