C 99/112
HR
Službeni list Europske unije
1.3.2022.
srijeda, 7. srpnja 2021.
nacrta Strateškog kompasa – poštujući pritom u potpunosti autonomiju u donošenju odluka i jedne i druge organizacije – održi rasprava o međuodnosu članka 42. stavka 7.
Ugovora o Europskoj uniji i članka 5.
Sjevernoatlantskog ugovora, članaka kojima se utvrđuje nedvosmislena predanosti obiju organizacija solidarnosti i sigurnosti;
14. pozdravlja pozitivnu poruku u pogledu suradnje EU-a i NATO-a u završnom priopćenju sa sastanka na vrhu NATO-a održanog 14. lipnja 2021.; smatra, međutim, da je potrebno uložiti znatno veće napore kako bi se unaprijedila suradnja EU-a i NATO-a i ostvarilo istinsko strateško partnerstvo; naglašava da je EU partnerska organizacija NATO-a i da se suradnja EU-a i NATO-a, kojom se obje organizacije uzajamno osnažuju, temelji na dogovorenim vodećim načelima transparentnosti, reciprociteta, uključivosti i autonomije u donošenju odluka obiju organizacija; naglašava da je razvoj dosljednih, komplementarnih i interoperabilnih obrambenih sposobnosti ključan za povećanje sigurnosti euroatlantskog područja, u skladu s načelom jedinstva snaga; ponavlja da je europska sposobnost za djelovanje, u okviru partnerstva ili autonomno, ključna za komplementarnost i za doprinošenje ispunjavanju temeljnih zadaća NATO-a te za pojačano sprečavanja sukoba, a time i za sigurnost europskog kontinenta u cjelini;
15. stajališta je da bi se buduća suradnja EU-a i NATO-a trebala graditi na iskustvima i poukama jedinstvenog stručnog znanja EU-a i u području civilnog upravljanja krizama i izgradnje kapaciteta, posebno u okviru „Službe za civilno planiranje i provođenje” (CPCC), i području upravljanja vojnim krizama u okviru „Službe za vojno planiranje i provođenje” (MPCC) te na iskustvu stečenom tijekom 37 vojnih operacija koje se na terenu provode od 2003. i kojima se pruža pomoć vojnim akterima u partnerskim zemljama u okviru inicijative „Izgradnja kapaciteta za potporu sigurnosti i razvoju” (CBSD) i Instrumenta mirovne pomoći za Afriku, koji je u međuvremenu integriran u Europski instrument mirovne pomoći;
16. pozdravlja jasnu poruku o važnosti otpornosti izraženu u priopćenju sa sastanka na vrhu NATO-a održanog 14. lipnja 2021.; ističe da bi i EU i NATO trebali ojačati svoju suradnju i biti koordiniraniji u ključnom području otpornosti te ističe ambiciju EU-a da se razvije smislen pristup usmjeren na jačanje različitih civilnih i vojnih aspekata otpornosti, među ostalim u području zaštite kritične infrastrukture, primjerice u prometnom, energetskom i IT sektoru, kao i ulogu EU-a kao ključnog aktera u borbi protiv dezinformacija i lažnih vijesti;
17. pozdravlja pozitivnu odluku Vijeća od 6. svibnja 2021. kojom se odobrava da Nizozemska, kao koordinator projekta vojne mobilnosti, pozove SAD, Kanadu i Norvešku da, na temelju njihovih pojedinačno podnesenih zahtjeva, sudjeluju u projektu PESCO-a o vojnoj mobilnosti, naglašava da to sudjelovanje predstavlja važan korak prema većoj koherenciju aktivnosti EU-a i NATO-a u području razvoja kapaciteta i da će biti konkretan primjer revitalizacije transatlantskog partnerstva; podsjeća da izvanredno sudjelovanje trećih zemalja u projektima PESCO-a, pod uvjetom da se time ne ugrožava cilj poticanja ZSOP-a EU-a i da se ispunjava dogovoreni skup političkih, materijalnih i pravnih uvjeta, može biti od strateškog interesa za Europsku uniju, posebno ako one pružaju tehničko stručno znanje ili dodatne sposobnosti; smatra da to posebno vrijedi za strateške partnere poput saveznika iz NATO-a te zemlje zapadnog Balkana i Istočnog partnerstva; podsjeća na svoje stajalište da sudjelovanje trećih zemalja može biti samo iznimno te da o takvom sudjelovanju treba odlučivati na pojedinačnoj osnovi i na poziv država članica EU-a, kao i da bi ono trebalo pružiti dodanu vrijednost i doprinijeti jačanju ZSOP-a; podsjeća da sudjelovanje trećih zemalja mora biti u skladu s pravilima navedenima u Odluci 2020/1639;
18.
podsjeća na važnost transatlantske suradnje u nizu međunarodnih pitanja kao što su klimatske promjene, odgovor na pandemiju, nove disruptivne tehnologije, umjetna inteligencija, kibersigurnost, borba protiv terorizma, uključujući džihadistički terorizam i terorizam pod pokroviteljstvom države, energetika te u području svemira;
19. potvrđuje važnost suradnje između EU-a i NATO-a na zapadnom Balkanu, primjerice između Misije EU-a za uspostavu vladavine prava na Kosovu (EULEX) i misije NATO-a na Kosovu (KFOR); odaje počast vojnoj operaciji ZSOP-a EU-a EUFOR Althea, čije se operativno sjedište u okviru dogovora Berlin Plus s NATO-om nalazi u Vrhovnom stožeru savezničkih snaga u Europi (SHAPE) i kojom se doprinosi sigurnom i zaštićenom okruženju u Bosni i Hercegovini otkad je 2004. preuzela zadaće od NATO-ovih snaga za stabilizaciju (SFOR); ističe da su iskustva i pouke iz tih misija i operacija ključni za to da se svom sadašnjom i budućom suradnjom EU-a i NATO-a pruže mir, sigurnost i stabilnost u pogođenim regijama te potpora za osposobljavanje lokalnih partnera i izgradnju kapaciteta; ističe važnu ulogu koju je integracija