1.3.2022
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
C 99/169 Torstai 8. heinäkuuta 2021
2. kehottaa jäsenvaltioita hyväksymään Euroopan tutkimus- ja innovaatiosopimuksen, johon sisältyvät seuraavat vuoteen 2030 mennessä toteutettavat sitoumukset: nostetaan tutkimuksen ja innovoinnin julkiset menot nykyisestä keskimääräisestä 0,81 prosentista BKT:stä koordinoidulla tavalla kaikkialla EU:ssa 1,25 prosenttiin BKT:stä, lisätään yhteisten ohjelmien ja eurooppalaisten kumppanuuksien kansallista julkista tutkimuksen ja kehityksen rahoitusta sen tämänhetkisestä tasosta alle yhdestä prosentista viiteen prosenttiin ja sovitaan yhdessä eurooppalaisen tutkimusalueen sekä horisontaalisista että temaattisista painopistealoista; 3. korostaa tutkimuksen ja innovoinnin sekä yrittäjyyden välistä vahvaa yhteyttä, joka luo mahdollisuuksia perustaa uusia yksisarvisia, startup-yrityksiä ja pk-yrityksiä; muistuttaa, että on tärkeää luoda digitaalinen ekosysteemi, joka edistää teknologista innovointia ja pk-yritysten kasvua ennen kaikkea eurooppalaisen tutkimusalueen innovaatiokeskittymien avulla; 4. toteaa, että yliopistoilla ja akateemisilla laitoksilla on keskeinen asema elinvoimaisten tutkimus- ja innovointieko­ systeemien luomisessa; korostaa opiskelijoiden keskeistä roolia seuraavan sukupolven innovoijina näissä ekosysteemeissä; 5. tähdentää, että eurooppalaisen tutkimusalueen yhteydessä käsitteet ”tutkimus” ja ”innovointi” eivät rajoitu teknologisiin innovaatioihin, vaan ne ovat monialaisia ja laajamerkityksisiä kaikista yhteiskuntatieteiden ja humanististen tieteiden näkökulmista ja sisältyvät kattavasti kaikkiin yleisiin tavoitteisiin; 6. katsoo, että eurooppalaisen tutkimusalueen uudelleentarkasteluun olisi sisällytettävä horisontaalinen lähestymistapa tutkimuslaitosten, myös yliopistojen, yhteistyön vahvistamiseksi; kehottaa lisäämään talousarviotukea yliopistojen yhteenliittymille sekä laatimaan kehyksen, joka mahdollistaa yhteenliittymien joustavan kehittymisen; katsoo lisäksi, että yliopistojen välisen yhteistyön ei pitäisi rajoittua pelkästään yhteenliittymiin, vaan että yliopistoille olisi oltava tarjolla enemmän rahoitusjärjestelyjä yhteistyöhön yhteenliittymien ulkopuolella; 7. korostaa, että on tärkeää luoda synergioita korkea-asteen koulutuksen, tutkimuslaitosten ja kansalaisjärjestöjen välillä, niin että ne toimivat aitoina kumppaneina tutkimuksen ja innovoinnin piirissä, sekä teollisia yhteenliittymiä ja näin hyödyntää kaikin puolin yliopistojen kaksitahoista roolia; tuo tässä yhteydessä jälleen esiin tarpeen luoda tutkijoille suotuisat olosuhteet ja mahdollisuuksia käyttämällä korkealaatuista tutkimusinfrastruktuuria; kehottaa komissiota varmistamaan näiden kumppanuuksien osallistavan suunnittelun, joka perustuu läpinäkyvyyteen, sidosryhmien tasapuoliseen edustukseen ja jatkuvaan avoimuuteen, sekä tarjoamaan tällaisille erilaisille sidosryhmille riittävästi osallistumismahdollisuuksia; 8. painottaa, että rahoituspyyntöjen on oltava avoimia ja niistä on ilmoitettava hyvissä ajoin etukäteen; korostaa lisäksi, että yhteisissä teollisuuden teknologian etenemissuunnitelmissa olisi otettava paremmin huomioon alhaalta ylöspäin suuntautuvat aloitteet ja laaja-alainen osallistuminen eikä pitäisi pitää pelkästään teollisuutta aloitteita ensisijaisena lähteenä, vaan olisi hyväksyttävä myös viimeisimmän huipputason tutkimuksen ja innovoinnin sekä kuluttajajärjestöjen ja työmarkkinaosapuolten ehdotukset; 9. kehottaa jäsenvaltioita muuntamaan ”uuden eurooppalaisen tutkimusalueen” konkreettiseksi toiminnaksi ja rahoitustoimiksi, joilla pyritään edistämään sekä ”vihreää” että ”digitaalista” siirtymää, kunnianhimoisen Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja teollisuusstrategian täytäntöönpanoa ja vahvaa elpymistä sekä vastaamaan täyttämättömiin lääketieteellisiin tarpeisiinsa; korostaa asianmukaisten yhteyksien merkitystä innovointi- ja teollisten ekosysteemien ja niiden toimijoiden piirissä ja välillä, korkeakoulut, teollisuus, julkinen sektori eri tasoilla, suuri yleisö ja kansalaisyhteiskunta kaikkialla EU:ssa mukaan lukien, jotta varmistetaan, että tutkimustuloksia sovelletaan nopeammin taloudessa ja yhteiskunnassa; korostaa tässä yhteydessä pk-yritysten keskeistä roolia innovoinnissa ja teknologian kehittämisessä sekä perinteisten pk-yritysten potentiaalia, joka on vielä saatava paremmin käyttöön; korostaa ”ERA-keskittymien” merkitystä välineenä, jolla varmistetaan korkealaatuisen tieteen saatavuus EU:n kaikissa kaupungeissa ja kaikilla alueilla ja jolla myös tuetaan alueita, joilla on mahdollisuuksia kestävään kasvuun; 10. on huolissaan siitä, että tutkimus- ja innovointijärjestelmien laadun parantuminen on hidastunut ja etenee epätasaisesti eri puolilla unionia (3); 11. muistuttaa tutkimuksen ja innovoinnin merkityksestä covid-19-pandemian aikana eri sektorien yhteisten ja tieteenalojen rajat ylittävien ratkaisujen löytämisessä kriisistä selviämiseksi; pitää tähän liittyen ERAvsCorona-toiminta­ suunnitelmaa myönteisenä esimerkkinä yhdessä jäsenvaltioiden kanssa toteutetusta, nopeasti määritellystä ja hyvin kohdennetusta toimesta;
(3)
Katso eurooppalaisen tutkimusalueen edistymisraportti 2018 ”ERA Progress Report 2018”.