1.3.2022
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
C 99/129 Keskiviikko 7. heinäkuuta 2021
AJ.
ottaa huomioon, että sukupolvenvaihdokset ovat yksi yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) erityistavoitteista vuoden 2020 jälkeiselle ajalle; katsoo, että tietämyksen siirto ja sukupolvelta toiselle tapahtuva oppiminen ovat ratkaisevan tärkeitä, jotta voidaan lisätä yhteistyötä ja solidaarisuutta eri sukupolvien välillä ja siten kuroa umpeen sukupolvien välinen kuilu;
Terveydenhuolto ja hoiva-ala
AK. katsoo, että teknologian käyttöön terveydenhuollossa liittyvät eettiset riskit olisi aina otettava asianmukaisesti huomioon;
AL. toteaa, että WHO:n määritelmän mukaan terveellisellä ikääntymisellä tarkoitetaan hyvinvoinnin vanhemmalla iällä mahdollistavan toimintakyvyn kehittämistä ja ylläpitämistä koskevaa prosessia; ottaa huomioon, että koettu terveys ja tulotaso korreloivat keskenään; ottaa huomioon, että vuonna 2017 alle kolmannes (32,4 prosenttia) ensimmäisen tuloviidenneksen (väestön pienituloisin viidennes) ikääntyneistä henkilöistä piti terveyttään hyvänä tai erittäin hyvänä, kun ylimpään tuloviidennekseen kuuluvilla ikääntyneillä vastaava luku oli 54,7 prosenttia (31); ottaa huomioon, että eurooppalaisen terveyshaastattelututkimuksen tulokset osoittavat, että suurimmalla osalla ikääntyneistä havaittiin kroonisia sairauksia tai vaivoja ja että vain joka yhdeksäs ilmoitti, ettei tällaisia ongelmia ollut, ja toteaa, että monet vammat kehittyvät tai pahenevat vanhemmalla iällä; ottaa huomioon, että lähes puolet ikääntyneistä henkilöistä EU: ssa (65-vuotiaat ja sitä vanhemmat) on ilmoittanut vaikeuksistaan suoriutua ainakin yhdestä henkilökohtaisesta tai taloudenpitoon liittyvästä toimesta (32); toteaa, että noin neljäsosalla EU:n väestöstä oli terveysongelmista johtuvia pitkäaikaisia rajoitteita vuonna 2018 (33); ottaa huomioon, että noin 15 prosentilla vähintään 60-vuotiaista aikuisista on henkinen vamma;
AM. toteaa, että useimmissa kehittyneissä maissa ikääntyneinä pidetään 65-vuotiaita tai sitä vanhempia henkilöitä; toteaa, että vähintään 65-vuotiaiden ikäryhmä on hyvin heterogeeninen ja että sen sisällä terveyteen, elämäntapaan, asemaan ja elinoloihin sekä sosiaalisiin oloihin liittyvät erot ovat merkittäviä; katsoo, että yleistyksiä olisi siksi vältettävä; toteaa, että keskittyminen 65 vuoden ikään tietojen keruun yläikärajana ei usein vastaa ikääntyneiden taloudellisen ja sosiaalisen toiminnan realiteetteja, mikä johtaa puutteellisiin ja epätarkkoihin tilastoihin; ottaa huomioon, että ikääntyneet henkilöt puuttuvat monista tilastoista ja jäävät tiedonkeruuhankkeiden ulkopuolella, sillä on yleistä olla keräämättä tilastoja yli 65-vuotiaista henkilöistä; katsoo, että tätä ei enää voida pitää tarkoituksenmukaisena, kun pidetään mielessä ikääntyneiden henkilöiden muodostaman väestönosuuden kasvu;
AN. toteaa, että vaikka naiset ovat useimmissa Euroopan maissa miehiä koulutetumpia, he joutuvat kärsimään työmarkkinoilla äitiydestään, mutta miehiä palkitaan isyydestä paremman työllisyysasteen ja palkkatason muodossa; ottaa huomioon, että on tärkeää tuoda esille naisten äitiyden ja urakehityksen yhteen sovittamisessa kohtaamat vaikeudet, jotka heikentävät mahdollisuuksia äitiyden ja urakehityksen yhdistämiseen; ottaa huomioon, että työuran ja äitiyden välillä tasapainottelu johtaa tavallisesti siihen, että naiset lykkäävät lasten hankintaa, mikä pienentää heidän potentiaalista lapsilukuaan, tai jäävät lapsettomiksi; ottaa huomioon, että kaikki edellä mainitut seikat pienentävät syntyvyyttä ja edistävät väestön vanhenemista;
AO.
toteaa, että niiden henkilöiden määrä, jotka ovat riippuvaisia muiden avusta tai joilla on terveyteen ja pitkäaikaishoitoon liittyviä tarpeita, lisääntyy iän myötä; toteaa, että tällaisia palveluja tarvitsevien henkilöiden osuus on muita suurempi vähintään 80-vuotiaiden keskuudessa; ottaa huomioon, että ikääntyminen pahentaa riippuvuutta muista, mutta siihen vaikuttavat myös muut tekijät, kuten sosioekonomiset ja ympäristöön liittyvät tekijät sekä koulutustaso, henkilösuhteet ja henkilökohtainen hyvinvointi; ottaa huomioon, että hoivaan ja tukeen liittyvät tarpeet ovat moninaiset ja että asianmukaiset keinot itsenäisyyden ja riippumattomuuden varmistamiseksi ovat erilaisia; toteaa, että omaishoitajat, jotka ovat usein ilman palkkaa tehtävän hoitavia naispuolisia vähintään 60-vuotiaita henkilöitä itsekin, vastaavat valtaosasta iäkkäille huollettavina oleville henkilöille tarjotusta hoivasta;
(31) (32) (33)
Eurostat, ”Ageing Europe: Looking at the lives of older people in the EU”, 2019, s. 53.
Eurostat, ”Disability statistics – elderly needs for help or assistance”, tiedot kesäkuulta 2019.
Eurostat, ”Functional and activity limitations statistics”, tiedot joulukuulta 2020.