1.3.2022
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
C 99/119 Keskiviikko 7. heinäkuuta 2021
lisättävä yhteistyötä ja investointeja; ilmaisee syvän huolensa INF-sopimuksen voimassaolon päättymisestä, mikä on luonut uuden turvallisuusriskin erityisesti Euroopan maille; kehottaa ottamaa huomioon Euroopan turvallisuutta koskevat huolenaiheet ja käsittelemään niitä asianmukaisesti; pitää valitettavina viimeaikaisia eroamisia Avoin taivas -sopimuksesta;
51. toteaa jälleen antavansa täyden tukensa EU:n ja sen jäsenvaltioiden sitoutumiselle ydinsulkusopimukseen, joka on ydinsulku- ja aseriisuntajärjestelmän kulmakivi; korostaa tarvetta ryhtyä vaikuttaviin toimiin ydinaseriisunnan edistämiseksi; toistaa aiemman kantansa, jonka mukaan kansainvälinen rauha ja turvallisuus ovat varmemmalla pohjalla maailmassa, jossa ei ole ydinaseita ja jossa ydinaseet eivät leviä; kehottaa EU:ta ja Natoa pyrkimään kunnianhimoiseen toimintaohjelmaan tehokkaiden kansainvälisten asevalvontaa, aseistariisuntaa ja aseiden leviämisen estämistä koskevien järjestelmien säilyttämiseksi maailmanlaajuisen, transatlanttisen ja eurooppalaisen turvallisuuden kulmakivenä ja muistuttaa tarpeesta jatkaa politiikkoja, joiden tarkoituksena on edistää kaikkien ydinasevarastojen pienentämistä ja asettaa rajoituksia hyperääniohjusten käyttöönotolle; pitää huolestuttavina viimeaikaisia tapahtumia Iranissa ja maan uraanin rikastus­ ohjelmiin liittyviä aloitteita; toistaa tukevansa edelleen yhteistä kattavaa toimintasuunnitelmaa (JCPOA), joka on paras mahdollinen keino saada takeet siitä, että Iran käyttää ydinenergiaa yksinomaan rauhanomaisiin tarkoituksiin; pitää myönteisenä neuvottelujen jatkamista ja kehottaa kaikkia osapuolia ryhtymään jälleen noudattamaan suunnitelmaa kaikilta osin;
52. kehottaa EU:ta ja sen toimielimiä kehittämään yhdennetyn lähestymistavan avulla luodulta pohjalta sekä yhteistä turvallisuus- ja puolustuskulttuuria, jossa otetaan huomioon jäsenvaltioiden turvallisuus- ja puolustuspolitiikkojen erityisluonne, että strategista lähestymistapaa kaikessa päätöksenteossaan, ja katsoo, että sitä olisi sovellettava erityisesti kauppaa, toimitusketjujen hallintaa, investointien seurantaa, kehitysyhteistyötä, infrastruktuuria, liikkuvuutta ja digitaaliteknologiaa koskeviin päätöksiin; painottaa strategisen kompassin keskeistä roolia tässä yhteydessä; korostaa, että hybridi- ja kyberuhkien kaltaisilla aloilla sekä disinformaatiokampanjoiden torjunnassa EU:n toimielimillä on hyvät mahdollisuudet kehittää yhteisiä ratkaisuja; suhtautuu tässä yhteydessä myönteisesti joulukuussa 2020 hyväksyttyyn turvallisuusunionipakettiin ja katsoo, että tämä on hyvä alku, jonka pohjalta on nopeasti toteutettava jatkotoimia; panee merkille ehdotuksen toiseksi verkko- ja tietoturvadirektiiviksi;
53. painottaa sotilaallisen liikkuvuuden merkitystä varmistettaessa joukkojen nopea liikkuminen EU:ssa ja sen ulkopuolella, mikä on tärkeää tehokkaan ja ennaltaehkäisevän puolustuksen kannalta; kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita tehostamaan toimia sotilaallisen liikkuvuuden esteiden vähentämiseksi; suhtautuu myönteisesti EU:n välttämättömään rooliin sotilaallisen liikkuvuuden lisäämisessä ja vaatii, että tämän hankkeen toteuttamiseen tähtääviä toimia lisätään merkittävästi erityisesti PRY:n avulla, mutta myös rohkaisemalla jäsenvaltioita kannustamaan teollista perustaansa ehdottamaan kilpailukykyisiä hankkeita, joille voidaan myöntää EU:n yhteisrahoitusta; kehottaa lisäämään synergioita EU:n puolella eri toimijoiden välillä; painottaa, että sotilaallisen liikkuvuuden onnistunut toteutuminen edellyttää EU:n toimielimet, Naton ja jäsenvaltiot käsittävän koko hallinnon kattavaa lähestymistapaa; kehottaa harkitsemaan toimintasuunnitelmaa, jossa keskitytään sotilaalliseen liikkuvuuteen liittyviin EU:n ja Naton yhteisiin etuihin, ja lisäämään tavoitteita digitaalisaation, liikenneinfrastruktuurin ja -järjestelmien kyberuhkien sietokyvyn ja tekoälyratkaisujen hyödyntämismahdollisuuksien kaltaisilla aloilla, jotta edistetään sotilaallista liikkuvuutta; katsoo, että tämä hanke osoittaa EU:n ja Naton yhteistyön lisäarvon ja todistaa samalla, miten EU:n välineillä ja toimivaltuuksilla voidaan edistää Naton yhteistä puolustusta; suhtautuu myönteisesti siihen, että yhteistyöhön perustuviin puolustushankkeisiin on osoitettu merkittäviä määriä EU:n varoja, vaikka alkuperäisiin tavoitteisiin ei olekaan päästy; palauttaa mieliin, että nykyisistä 46 PRY-hankkeesta 38 vastaa Naton puolustussuunnittelun painopisteitä, ja suhtautuu myönteisesti kolmansien maiden mahdolliseen osallistumiseen tällaisiin hankkeisiin asiaa koskevan neuvoston päätöksen säännösten mukaisesti;
Kohti kunnianhimoista kumppanuutta
54. antaa täyden tukensa Naton äskettäisessä julkilausumassa ilmaistulle lausunnolle, jonka mukaan Euroopan unioni on edelleen Naton ainutlaatuinen ja keskeinen kumppani; toistaa tässä yhteydessä vakaan näkemyksensä siitä, että EU:n ja Naton väliset suhteet on korotettava aidosti strategiselle tasolle, jotta voidaan hyödyntää kaikkia kumppanuuden tarjoamia mahdollisuuksia, ja katsoo, että tällöin lähtökohdaksi on otettava jo saavutettu ennennäkemätön edistys ja yleiseksi tavoitteeksi asetettava aidon järjestöjen välisen suhteen luominen; kehottaa järjestämään säännöllisiä erityishuippuko­ kouksia, joihin osallistuvat kaikki Naton ja EU:n valtion- tai hallitusten johtajat luottamuksen ja yhteisymmärryksen ylläpitämiseksi korkeimmilla tasoilla, ja tuo esiin pitkän aikavälin visionsa EU:n ja Naton kumppanuusneuvostosta; kannustaa lisäksi käynnistämään keskustelun tarpeesta perustaa EU:n puolustusministereiden pysyvä neuvosto, jonka olisi ylläpidettävä tiiviitä yhteyksiä Naton puolustusministereiden kokouksiin; korostaa tässä yhteydessä osallisuuden periaatetta;