C 99/112
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
1.3.2022
Keskiviikko 7. heinäkuuta 2021
Naton horjumattoman sitoutumisen solidaarisuuteen ja turvallisuuteen vahvistavan SEU 42 artiklan 7 kohdan ja Pohjois-Atlantin sopimuksen 5 artiklan välisestä suhteesta strategisen toimintamallin uudelleenarvioinnin ja strategisen kompassin määrittämisen yhteydessä pitäen samalla mielessä, että molempien järjestöjen itsenäinen päätäntävalta olisi otettava täysimääräisesti huomioon;
14. pitää tervetulleena 14. kesäkuuta 2021 pidetyn Naton huippukokouksen loppujulkilausuman myönteistä kielenkäyttöä EU:n ja Naton suhteista; katsoo kuitenkin, että tarvitaan huomattavasti lisätoimia EU:n ja Naton yhteistyön edistämiseksi ja todellisen strategisen kumppanuuden saavuttamiseksi; korostaa, että EU on Naton kumppani ja että EU:n ja Naton yhteistyö on molempia osapuolia vahvistavaa ja perustuu sovittuihin ohjaaviin periaatteisiin eli avoimuuteen, vastavuoroisuuteen, osallistavuuteen ja molempien järjestöjen päätöksenteon riippumattomuuteen; korostaa, että yhdenmukaisten, täydentävien ja yhteentoimivien puolustusvoimavarojen kehittäminen on keskeisen tärkeää euroatlantti­ sen alueen turvallisuuden lisäämiseksi yhteisen joukkovalikoiman periaatteen mukaisesti; toteaa jälleen, että EU:n valmiudet toteuttaa toimia joko kumppanuuden kautta tai itsenäisesti ovat olennaisen tärkeitä täydentävyyden kannalta ja jotta EU voi myötävaikuttaa Naton keskeisten tehtävien täyttämiseen sekä tehostaa konfliktien ehkäisemistä ja edistää siten koko maanosan turvallisuutta;
15. katsoo, että EU:n ja Naton yhteistyön olisi jatkossa perustuttava aiemmin opittuun ja kokemuksiin, joita on saatu niin EU:n ainutlaatuisesta asiantuntemuksesta siviilikriisinhallinnassa ja valmiuksien kehittämisessä, erityisesti siviilialan suunnittelu- ja toteutusvoimavaran (CPCC) kautta, kuin sen sotilaallisen kriisinhallinnan asiantuntemuksesta eli sotilaskriisinhallinnan suunnittelu- ja toteutusvoimavarasta (MPCC) sekä kokemuksiin, joita on saatu vuodesta 2003 lähtien kentällä toteutetuista 37 sotilasoperaatiosta ja avun tarjoamisesta kumppanimaiden sotilasalan toimijoille ”Turvallisuuden ja kehityksen edistäminen valmiuksia kehittämällä” -aloitteen kautta ja Euroopan rauhanrahastoon sisällytetyn Afrikan rauhanrahaston kautta;
16. pitää myönteisenä 14. kesäkuuta 2021 annetun Naton huippukokouksen julkilausuman selkeää sanamuotoa kriisinsietokyvyn merkityksestä; korostaa, että niin EU:n kuin Naton olisi vahvistettava yhteistyötään keskeisellä kriisinsietokyvyn alalla ja koordinoitava sitä tehokkaammin, ja painottaa EU:n tavoitetta kehittää mielekäs lähestymistapa kriisinsietokyvyn erilaisten siviili- ja sotilasnäkökohtien vahvistamiseksi muun muassa elintärkeän infrastruktuurin suojelemiseksi esimerkiksi liikenteen, energian ja tietotekniikan aloilla, ja korostaa, että EU on avainasemassa disinformaation ja valeuutisten torjumisessa;
17. on tyytyväinen 6. toukokuuta 2021 annettuun neuvoston myönteiseen päätökseen, jolla annetaan sotilasvoima­ varojen liikkuvuudesta vastaavana koordinaattorina toimivalle Alankomaille lupa kutsua Yhdysvallat, Kanada ja Norja niiden pyynnöstä osallistumaan sotilaallisen liikkuvuuden PRY-hankkeeseen, korostaa, että tämä osallistuminen olisi merkittävä askel, jolla lisätään EU:n ja Naton valmiuksien kehittämistoimien johdonmukaisuutta, ja että se olisi konkreettinen esimerkki uudistetusta transatlanttisesta kumppanuudesta; muistuttaa, että kolmansien maiden osallistumi­ nen poikkeustapauksissa PRY-hankkeisiin, edellyttäen, että se ei vaaranna EU:n YTPP:n edistämistä koskevaa tavoitetta ja että maat täyttävät sovitut poliittiset, aineelliset ja oikeudelliset ehdot, voi olla unionin strategisen edun mukaista, erityisesti jos maat tarjoavat teknistä asiantuntemusta tai asettavat käyttöön lisää valmiuksia; katsoo, että tämä koskee erityisesti strategisia kumppaneita, kuten Nato-liittolaisia, Länsi-Balkanin maita ja itäisiä kumppanimaita; muistuttaa kannastaan, jonka mukaan kolmannet maat voivat osallistua vain poikkeustapauksissa ja EU:n jäsenvaltioiden kutsusta ja että siitä päätetään tapauskohtaisesti, ja korostaa, että tällaisen osallistumisen olisi tuotava lisäarvoa ja myötävaikutettava YTPP:n vahvistamiseen; palauttaa mieliin myös, että kolmansien maiden osallistumisessa on noudatettava asiaan liittyviä päätöksessä (YUTP) 2020/1639 vahvistettuja sääntöjä;
18. korostaa transatlanttisen yhteistyön merkitystä monenlaisissa kansainvälisissä asioissa, kuten ilmastonmuutos, pandemioihin reagoiminen, kehittyvät ja murrokselliset teknologiat, tekoäly, kyberturvallisuus, terrorismin torjunta, jihadistinen ja valtion tukema terrorismi mukaan luettuina, energia, merellinen turvallisuus ja selviytymiskyky sekä ulkoavaruus;
19. panee merkille EU:n ja Naton välisen tärkeän yhteistyön Länsi-Balkanilla, kuten Kosovossa toteutettavan EU:n oikeusvaltio-operaation (EULEX) ja Kosovossa toteutettavan Naton operaation (KFOR) välinen yhteistyö; antaa tunnustusta EUFOR Althea -operaatiolle, jonka operatiivinen esikunta sijaitsee Naton kanssa sovitun Berliini Plus -järjestelyn mukaisesti Naton Euroopan-joukkojen pääesikunnassa ja joka on osallistunut kyseisen järjestelyn mukaisesti turvallisen ja suojatun ympäristön varmistamiseen Bosnia ja Hertsegovinassa sen jälkeen, kun se ryhtyi jatkamaan Naton vakauttamisjoukkojen (SFOR) työtä vuonna 2004; panee merkille, että näistä tehtävistä ja operaatioista saadut kokemukset ja opetukset ovat olennaisen tärkeitä kaikessa EU:n ja Naton nykyisessä ja tulevassa yhteistyössä rauhan, turvallisuuden ja vakauden