1.3.2022
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 99/69 Kolmapäev, 7. juuli 2021
Bt-toksiinidega seotud lahendamata küsimused H. arvestades, et geneetiliselt muundatud organismidele loa andmiseks tehakse toksikoloogilisi katseid isoleeritud Bt-toksiinidega; arvestades, et toksikoloogilisi katseid, mis on tehtud isoleeritud valkudega, ei saa pidada kuigi kaalukaks, sest geneetiliselt muundatud põllukultuurides, näiteks maisis, puuvillas ja sojaubades leiduvad Bt-toksiinid on oma olemuselt isoleeritud Bt-toksiinidest toksilisemad; arvestades, et see on tingitud asjaolust, et taimekoes esinevad proteaasi inhibiitorid võivad Bt-toksiinide lagundamist aeglustades suurendada nende toksilisust; arvestades, et seda nähtust on tõendatud mitme teadusuuringuga, nende hulgas 30 aastat tagasi Monsanto kohta tehtud uuring, mis näitas, et isegi väga väike proteaasi inhibiitori sisaldus suurendas Bt-toksiinide toksilisust kuni 20 korda (11); I. arvestades, et EFSA riskihinnangutes ei võeta seda toimet arvesse, kuigi see on asjakohane kõigi Bt-taimede puhul, mis on liitu impordiks või liidus kasvatamiseks heaks kiidetud; arvestades, et proteaasi inhibiitori ja Bt-toksiinide vastastikusest mõjust tuleneva suurema toksilisusega seotud riske inimestele ja loomadele, kes tarbivad Bt-toksiine sisaldavat toitu ja sööta, ei saa välistada; J. arvestades, et mitmes uuringus on täheldatud, et kokkupuude Bt-toksiinidega on põhjustanud kõrvaltoimeid, mis võivad mõjutada immuunsüsteemi, ja et mõnel Bt-toksiinil võivad olla adjuvandi omadused (12), mis tähendab, et need võivad suurendada teiste valkude allergeensust, millega nad kokku puutuvad; K. arvestades, et herbitsiidijääkide ja nende metaboliitide võimaliku koostoime hindamist Bt-toksiinidega ei peeta EFSA GMO-komisjoni pädevusse kuuluvaks ning seetõttu seda riskihindamise raames ei tehta; arvestades, et see on problemaatiline, sest glufosinaadi pihustamise jäägid häirivad teadaolevalt mikrobioomi ja see võib näiteks kombinatsioonis Bt-toksiinidega suurendada immuunvastust (13);
Bt-kultuurid: mõju muudele kui sihtorganismidele ja suurem resistentsus L. arvestades, et erinevalt insektitsiidide kasutusest, kui kokkupuude toimub pihustamise ajal ja piiratud aja jooksul pärast seda, toob geneetiliselt muundatud Bt-kultuuride kasutamine kaasa sihtorganismide ja muude kui sihtorganismide pideva kokkupuute Bt-toksiinidega; M. arvestades, et eeldust, et Bt-toksiinidel on ainult ühe sihtmärgiga toimeviis, ei saa enam tõeseks pidada ja mõju muudele kui sihtorganismidele ei saa välistada (14), kuna teadete kohaselt on järjest rohkem muid kui sihtorganisme mitmel viisil mõjutatud; arvestades, et hiljutises ülevaates (15) on välja toodud 39 eelretsenseeritud väljaannet, milles teatatakse Bt-toksiinide märkimisväärsest kahjulikust mõjust paljudele mõjuulatusest välja jäävatele liikidele; arvestades, et Bt-kultuuride impordi tõttu võib hulk muid kui sihtorganisme liidus Bt-toksiinidega kokku puutuda mahavalgumise, jäätmete ja sõnniku kaudu; arvestades, et riskihindamise käigus ei hinnatud mõju muudele kui sihtorganismidele; N. arvestades, et riskihindamisel ei võetud arvesse sihtrühma kahjurite resistentsuse teket Bt-toksiinide vastu, mis toob tõenäoliselt kaasa keskkonnale vähem ohutute pestitsiidide või suuremate annuste kasutamise ja geneetiliselt muundatud põllukultuuride kohta rohkemate taotluste esitamise viljelemisriigis; arvestades, et Ameerika Ühendriikide keskkonnakaitseamet kavatseb järgmise kolme kuni viie aasta jooksul lõpetada paljude Bt-maisi hübriidide ja mõnede Bt-puuvilla sortide kasutamise, kuna putukate resistentsus nende põllukultuuride suhtes on suurenenud (16);
(11)
(12) (13) (14) (15)
(16)
MacIntosh, S. C., Kishore, G. M., Perlak, F. J., Marrone, P. G., Stone, T. B., Sims, S. R., Fuchs, R. L., „Potentiation of Bacillus thuringiensis insecticidal activity by serine protease inhibitors“ (Bacillus thuringiensis’e insektitsiidse toime suurendamine seriin-proteaasi inhibiitorite poolt), Journal of Agricultural and Food Chemistry, 38, lk 1145–1152, https://pubs.acs.org/doi/abs/ 10.1021/jf00094a051 Ülevaate saamiseks vt Rubio-Infante, N., Moreno-Fierros, L., „An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals“ (Ülevaade Bacillus thuringiensis’e Cry-toksiinide mõju kohta imetajates), Journal of Applied Toxicology, mai 2016, 36(5), lk 630–648, https://onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.1002/jat.3252 Parenti, M. D., Santoro, A., Del Rio, A., Franceschi, C., „Literature review in support of adjuvanticity/immunogenicity assessment of proteins“ (Valkude adjuvantsuse/immunogeensuse hindamist toetav kirjandusülevaade), EFSA Supporting Publications, jaanuar 2019, 16(1): 1551, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/abs/10.2903/sp.efsa.2019.EN-1551 Vt näiteks Hilbeck, A., Otto, M. „Specificity and combinatorial effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in the context of GMO risk assessment“ (Bacillus thuringiensis’e Cry-toksiinide spetsiifilisus ja kombineeritud mõju GMOde keskkonnariski hindamise kontekstis), Frontiers in Environmental Science 2015, 3:71, https://doi.org/10.3389/fenvs.2015.00071 Hilbeck, A., Defarge, N., Lebrecht, T., Bøhn, T., „Insecticidal Bt crops.
EFSA’s risk assessment approach for GM Bt plants fails by design“ (Insektitsiidsed Bt-kultuurid.
EFSA riskihindamise lähenemine geneetiliselt muundatud Bt-taimedele on ülesehituslikust aspektist ebaõnnestunud), RAGES 2020, lk 4, https://www.testbiotech.org/sites/default/files/RAGES_report-Insecticidal%20Bt% 20plants.pdf https://www.dtnpf.com/agriculture/web/ag/crops/article/2020/09/29/epa-proposes-phasing-dozens-bt-corn