C 99/40
ET
Euroopa Liidu Teataja
1.3.2022
Kolmapäev, 7. juuli 2021
31. märgib, et 2019. aastal liidusiseselt transpordile eraldatud rahastus oli suurem kui 2018. aastal (9 325 miljonit eurot võrreldes 8 237 miljoni euroga 2018. aastal) ning et teede ja kiirteede rahastamise vähenemist tasakaalustas raudteede ja lennutranspordi rahastamise kasv; rõhutab, kui oluline on vastusena uuele Euroopa roheleppele viia transpordilaenude poliitika ja EIP transpordiportfell kooskõlla kliimapanga tegevuskavaga, eelkõige transpordisektori dekarboniseerimisega 2050. aastaks, aga ka komisjoni tulevase säästva ja aruka liikuvuse strateegiaga, ning ELi transpordipoliitika muude valdkondadega, tagades samal ajal õiglase ülemineku ning tasakaalustatud sotsiaalse ja territoriaalse arengu; väljendab heameelt EIP võetud kohustuse üle mitte rahastada lennujaamade praeguse läbilaskevõime suurendamist ega fossiilkütuste transpordiks ja ladustamiseks ette nähtud sadamataristuid; nõuab, et EIP poliitika oleks mitte sõltuda suure CO2-heitega varadest ja toetada linnades ja linnadevahelises kauba- kui reisijatetranspordis üleminekut süsinikdioksiidiheitevabale liikuvusele, nagu raudteetransport, ohutu rattasõit ja puhas ühistransport, eriti alakaetud piirkondades ja paikkondades, ning taastuvenergial põhineva elektrifitseerimise taristutele;
32. väljendab heameelt EIP juhtiva rolli üle roheliste võlakirjade turul 2019. aastal, mil EIP emiteeris 4,1 miljardit eurot kliimateadlikkusvõlakirjades ning kestlikkusteadlikkuse võlakirjades; rõhutab, läbipaistva ja usaldusväärse dokumentatsioo­ ni ning kliimateadlikkus- ja kestlikkusteadlikkuse võlakirjade aluseks olevate tulude jälgimise olulisust, et tagada kooskõla kestliku rahanduse taksonoomia ja tulevase ELi roheliste võlakirjade standardiga;
33. kiidab heaks EIP keskkonnaalase ja sotsiaalse raamistiku peatse läbivaatamise ning kliima-, keskkonna- ja sotsiaalriskide juhtimise tööriistade väljaarendamise, et hinnata füüsilisi, üleminekust tingitud ja süsteemseid riske; kutsub EIPd üles tagama, et see on 2021. aasta lõpuks valmis; väljendab heameelt EIP lubaduse üle võtta aluseks olulise kahju ärahoidmise põhimõtte kriteeriumid määrusest (EL) 2020/852 (5) ja seada rangemaid standardeid, kui need on õigustatud;
EIP tegevus väljaspool ELi
34. tõdeb, et kõige olulisem EIP tehinguid väljaspool Euroopa Liitu määrav volitus on välislaenude andmise volitus, mille alusel olid EIP tehingud aastatel 2014–2020 tagatud spetsiaalse tagatisfondiga, mille lagi on 32,3 miljardit eurot ning mis on tegevuse õiguslik alus ja annab EIP-le tagatise rahastamistegevuse kahjude vastu 68 toetuskõlblikus riigis väljaspool Euroopa Liitu; märgib, et komisjon on teinud ettepaneku, et välislaenude andmise volitus ei jätkuks selle praeguses vormis; võtab teadmiseks, et loodi Euroopa Kestliku Arengu Fondi+ (EFSD+) tagatis, mis võimaldab EIP-le anda uued volitused;
35. väljendab heameelt kogu 2019. aasta jooksul EIP-lt saadud toetuse üle, et sõnastada õiglase ülemineku mehhanism, mille kaudu aidatakse territooriume ja piirkondi, mida üleminek kliimaneutraalsele majandusele kõige rohkem mõjutab, eelkõige neid, kellel on kõige raskem ülemineku kuludega toime tulla; rõhutab, et järgnevatel aastatel mehhanismi rakendades on EIP-l tähtis roll tagada, et ükski piirkond ei jääks kõrvale;
36. märgib, et liidu arengupoliitikat rakendatakse uue naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi kaudu, mille üks olulistest rakendajatest on EIP; väljendab muret selle üle, et ELi arengufonde kasutatakse erainvesteeringute riskide vähendamiseks, kuna puuduvad tõendid selle kohta, et sellega suudetakse saavutada täiendavus ja täita arengueesmärgid, nagu märgiti hiljuti EFSD lõpparuandes ja Euroopa Kontrollikoja 11. septembri 2020. aasta arvamuses nr 7/2020; rõhutab, et rahastajad peavad vaikimisi eelistama toetuspõhist finantseerimist, eriti vähim arenenud riikide puhul, et vältida nende võlakoormuse suurenemist;
(5)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2020. aasta määrus (EL) 2020/852, millega kehtestatakse kestlike investeeringute hõlbustamise raamistik ja muudetakse määrust (EL) 2019/2088 (ELT L 198, 22.6.2020, lk 13).