1.3.2022
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 99/119 Kolmapäev, 7. juuli 2021
investeeringuid olulises õhu- ja raketitõrje valdkonnas; väljendab sügavat muret keskmaa-tuumajõudude piiramise lepingu aegumise pärast, mis on tekitanud uue julgeolekuriski eelkõige Euroopa riikidele; nõuab Euroopa julgeolekuprobleemide tunnistamist ja nõuetekohast käsitlemist; peab kahetsusväärseks hiljutisi avatud taeva lepingust taganemisi;
51.
kinnitab veel kord, et toetab täielikult ELi ja selle liikmesriikide tuumarelvade leviku tõkestamise lepinguga võetud kohustust, sest see on tuumarelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise korra nurgakivi; rõhutab vajadust võtta tõhusaid meetmeid tuumadesarmeerimise suunas; kordab oma varasemat avaldust, et tuumarelvadest ja nende levikust vabas maailmas tugevneb rahvusvaheline rahu ja julgeolek; nõuab tungivalt, et EL ja NATO püüdleksid ambitsioonika tegevuskava poole, et säilitada tõhus rahvusvaheline relvastuskontrolli, desarmeerimise ja massihävitusrelvade leviku tõkestamise kord kui üleilmse, Atlandi-ülese ja Euroopa julgeoleku nurgakivi, ja tugevdada seda, ning tuletab meelde vajadust edendada poliitikat, mille eesmärk on jätkata tuumaarsenalide vähendamist ja seada piirangud ülehelikiirusega rakettide kasutamisele; väljendab muret Iraani uraanirikastamise programmiga seonduvate praeguste arengusuundumuste ja algatuste pärast; kordab oma jätkuvat toetust ühisele laiaulatuslikule tegevuskavale kui parimale võimalikule vahendile, et saada kinnitust tuumaenergia eranditult rahumeelse kasutamise kohta Iraanis; väljendab heameelt läbirääkimiste taasalustamise üle ja kutsub kõiki osalisi üles hakkama taas täies ulatuses oma kohustusi täitma;
52. nõuab, et EL ja selle institutsioonid arendaksid nn integreeritud lähenemisviisi rajatud alusele tuginedes kogu oma poliitikakujundamisel välja nii ühise julgeoleku- ja kaitsekultuuri, mis austab liikmesriikide julgeoleku- ja kaitsepoliitika eripärasid, kui ka strateegilise lähenemisviisi, mis peaks kehtima eelkõige otsuste puhul kaubanduse, tarneahela juhtimise, investeeringute taustauuringu, arengukoostöö, taristute, liikuvuse ja digitehnoloogia valdkonnas; rõhutab sellega seoses strateegilise kompassi olulist rolli; rõhutab, et sellistes valdkondades nagu hübriid- ja küberohud ning desinformatsioo­ nikampaaniatega võitlemine on ELi institutsioonid heal positsioonil ühise reageerimise korraldamiseks; peab sellega seoses kiiduväärseks 2020. aasta detsembris avaldatud julgeolekuliidu paketti ja usub, et see on hea esimene samm, millele peaks kiiresti järgnema edasine tegevus; võtab teadmiseks küberturvalisuse 2. direktiivi käsitleva ettepaneku;
53. rõhutab sõjaväelise liikuvuse tähtsust vägede kiire liikumise tagamisel ELis ja sellest väljaspool, mis on oluline tõhusa ja ennetava kaitse jaoks; nõuab, et EL ja selle liikmesriigid suurendaksid jõupingutusi sõjalise liikuvuse menetluslike tõkete vähendamiseks; tunneb heameelt ELi asendamatu rolli üle seoses sõjaväelise liikuvuse suurendamisega ning nõuab kõnealuse projekti rakendamiseks tehtavate jõupingutuste märkimisväärset suurendamist, eelkõige PESCO kaudu, kuid ka julgustades liikmesriike stimuleerima oma tööstusbaase esitama konkurentsivõimelisi projekte, mis vastavad ELi kaasrahastamise tingimustele; nõuab ELi poolel suuremat koostoimet erinevate kaasatud osalejate vahel; rõhutab, et sõjaväelise liikuvuse toimimiseks on vajalik kogu valitsemissektorit hõlmav lähenemine, mis hõlmab ELi institutsioone, liikmesriike ja NATOt; nõuab, et kaalutaks tegevuskava, mis keskendub ELi ja NATO ühistele huvidele sõjalises liikuvuses, suurendades ambitsioone sellistes valdkondades nagu digitaliseerimine, transporditaristu ja -süsteemide kübervastupanu­ võime ja võimalus kasutada tehisintellekti lahendusi sõjaväelise liikuvuse tarbeks; usub, et see projekt näitab ELi ja NATO koostöö lisaväärtust ning annab tunnistust sellest, kuidas ELi vahendite ja pädevustega saab NATO kollektiivsesse kaitsesse panustada; tunneb heameelt asjaolu üle, et ELi fondidest on eraldatud märkimisväärsed summad kaitsealastele koostööprojektidele, sõltumata algsete eesmärkide mitte täitmisest; tuletab meelde, et 38 praegusest 46st PESCO projektist vastavad NATO kaitseplaneerimise prioriteetidele ning tunneb heameelt kolmandate riikide võimaliku osalemise üle sellistes projektides kooskõlas asjaomase nõukogu otsuse sätetega;
Liikudes ambitsioonika partnerluse suunas
54. toetab täielikult hiljutises NATO kommünikees esitatud avaldust, et Euroopa Liit on jätkuvalt NATO ainulaadne ja oluline partner; kordab sellega seoses, et ELi ja NATO suhted tuleb partnerluse täieliku potentsiaali saavutamiseks viia tõeliselt strateegilisele tasandile, tuginedes juba tehtud enneolematutele edusammudele, mille üldine eesmärk on luua tõeline organisatsioonidevaheline suhtlus; nõuab, et korraldataks korrapäraseid erikohtumisi, kus osaleksid kõik NATO ning ELi riigipead ja valitsusjuhid, et säilitada usaldus ja arusaamine kõige kõrgemal tasandil, ning avaldab oma pikaajalise nägemuse ELi ja NATO partnerlusnõukogu loomiseks; ergutab lisaks arutelu ELi kaitseministrite alalise nõukogu loomise üle, mis peaks olema tihedalt seotud NATO kaitseministrite kohtumistega; rõhutab sellega seoses kaasavuse põhimõtte tähtsust;