1.3.2022
CS
Úřední věstník Evropské unie
C 99/119 Středa 7. července 2021
vzdušné a raketové obrany; vyjadřuje hluboké znepokojení nad skončením platnosti Smlouvy o likvidaci raket středního a kratšího doletu (INF), které vedlo ke vzniku nového bezpečnostního rizika, zejména pro evropské země; vyzývá k tomu, aby obavy o bezpečnost Evropy byly brány v potaz a náležitě řešeny; vyjadřuje politování nad nedávnými odstoupeními od Smlouvy o otevřeném nebi;
51. znovu vyslovuje svou plnou podporu závazku EU a jejích členských států ke Smlouvě o nešíření jaderných zbraní jako základnímu kameni režimu nešíření jaderných zbraní a odzbrojení; zdůrazňuje, že je třeba přijmout účinná opatření, která by směřovala k jadernému odzbrojování; opakuje své předchozí prohlášení o tom, že mezinárodní mír a bezpečnost jsou ve světě bez jaderných zbraní a jejich šíření silnější; naléhavě vyzývá EU a NATO, aby usilovaly o ambiciózní program pro zachování a posílení účinné mezinárodní kontroly zbraní, odzbrojování a nešíření jaderných zbraní jakožto základního kamene celosvětové, transatlantické a evropské bezpečnosti, a připomíná, že je nutné uplatňovat politiky, jejichž cílem je pokročit v omezování jaderných arzenálů a stanovit limity pro používání nadzvukových střel; vyjadřuje znepokojení nad současným vývojem a iniciativami Íránu, pokud jde o programy na obohacování uranu; připomíná, že i nadále podporuje společný komplexní akční plán coby nejlepší možný prostředek pro získání ujištění o tom, že Írán bude jadernou energii využívat výlučně k mírovým účelům; vítá obnovení rozhovorů a vyzývá všechny strany, aby se vrátily k plnému dodržování předpisů;
52. vyzývá EU a její orgány, aby na základě „integrovaného přístupu“ rozvíjely společnou kulturu bezpečnosti a obrany, která respektuje specifický charakter politik členských států v oblasti bezpečnosti a obrany, a prostřednictvím své politiky uplatňovaly strategický přístup, který by se vztahoval zejména na rozhodnutí v oblastech obchodu, řízení dodavatelského řetězce, prověřování investic, rozvojové spolupráce, infrastruktury, mobility a digitálních technologií; zdůrazňuje klíčovou úlohu, kterou má v tomto ohledu strategický kompas; zdůrazňuje, že v oblastech, jako jsou hybridní a kybernetické hrozby a boj proti dezinformačním kampaním, mají orgány EU dobrou pozici k přípravě společných reakcí; vítá v tomto ohledu balíček týkající se bezpečnostní unie z prosince 2020 a je přesvědčen, že se jedná o dobrý první krok, na který je třeba urychleně navázat prostřednictvím dalších opatření; bere na vědomí návrh směrnice o bezpečnosti sítí a informací 2;
53. zdůrazňuje význam vojenské mobility z hlediska zajištění rychlých přesunů sil v rámci EU i mimo ni, které jsou důležité pro účinnou a preventivní obrany; vyzývá EU a její členské státy, aby zvýšily úsilí o další snižování procesních překážek v oblasti vojenské mobility; vítá nepostradatelnou úlohu EU, pokud jde o zvyšování vojenské mobility, a požaduje podstatné zvýšení úsilí o provádění tohoto projektu, zejména prostřednictvím stálé strukturované spolupráce, ale také podporou členských států v tom, aby motivovaly své průmyslové základny k předkládání konkurenceschopných projektů způsobilých ke spolufinancování EU; vyzývá ke zvýšení synergií na straně EU mezi jednotlivými zainteresovanými aktéry; zdůrazňuje, že pro úspěch vojenské mobility je nezbytný přístup mezirezortní spolupráce zahrnující orgány a instituce EU, členské státy a NATO; vyzývá ke zvážení akčního plánu zaměřeného na společné zájmy EU a NATO týkající se vojenské mobility tím, že se zvýší ambice v oblastech, jako je digitalizace, kybernetická odolnost dopravní infrastruktury a systémů a možnost využití řešení používajících umělou inteligenci ve prospěch vojenské mobility; domnívá se, že tento projekt je dokladem přidané hodnoty spolupráce EU-NATO i toho, jak mohou nástroje a pravomoci EU přispět ke společné obraně NATO; vítá skutečnost, že značný objem finančních prostředků EU byl přidělen na kooperativní obranné projekty, ačkoliv neodpovídaly počátečním ambicím; připomíná, že 38 ze 46 stávajících projektů PESCO odpovídá prioritám obranného plánování NATO, a vítá případnou účast třetích zemí v těchto projektech, v souladu s ustanoveními příslušného rozhodnutí Rady;
Na cestě k ambicióznímu partnerství
54. plně souhlasí s výrokem obsaženým v nedávném prohlášení NATO, že Evropská unie zůstává pro NATO jedinečným a zásadním partnerem; opakuje v této souvislosti své pevné přesvědčení, že vztahy mezi NATO a EU je třeba povýšit na skutečně strategickou úroveň, aby byl naplněn celý potenciál tohoto partnerství na základě bezprecedentního pokroku, kterého již bylo dosaženo, a s celkovým cílem navázat skutečný vztah mezi oběma organizacemi; požaduje pravidelné pořádání zvláštních summitů za účasti všech hlav států a předsedů vlád zemí NATO a EU s cílem zachovat důvěra a porozumění na nejvyšších úrovních, a formuluje svou dlouhodobou vizi o zřízení Rady partnerství EU-NATO; dále vybízí k diskusi o vytvoření stálé Rady ministrů obrany EU, která by měla úzce spolupracovat se schůzkami ministrů obrany členů NATO; zdůrazňuje v tomto ohledu zásadu inkluzivnosti;