C 99/40
BG
Официален вестник на Европейския съюз
1.3.2022 г.
Сряда, 7 юли 2021 r.
31. отбелязва, че финансирането за сектора на транспорта, предоставено в рамките на Съюза през 2019 г., е било по-голямо в сравнение с 2018 г. (9 325 милиона евро спрямо 8 237 милиона евро през 2018 г.) и че свиването на финансирането за пътища и магистрали е било компенсирано от увеличаване на финансирането за железопътния и въздушния транспорт; подчертава, че е важно политиката за кредитиране в областта на транспорта и портфейлът на ЕИБ в областта на транспорта да бъдат приведени в съответствие с пътната карта на Банката за климата, по-специално с декарбонизацията на транспортния сектор до 2050 г., но също така и с предстоящата стратегия на Комисията за устойчива и интелигентна мобилност в отговор на новия Европейски зелен пакт, както и с други области на транспортната политика на ЕС, като същевременно се гарантира справедлив преход и балансирано социално и териториално развитие; приветства ангажимента на ЕИБ да не финансира разширяване на съществуващия капацитет на летищата и пристанищната инфраструктура, предназначена за транспорта и съхранението на изкопаеми горива; призовава за политика за избягване на обвързване с въглеродно интензивни мощности и за подкрепа на преминаването към мобилност с нулеви въглеродни емисии както за товарните, така и за пътническите превози на градско и междуградско равнище, например железопътен транспорт, безопасно придвижване с велосипед и чист обществен транспорт, по-специално за общините и местата с недостатъчно обслужване, както и преминаване към основаваща се на възобновяеми източници инфраструктура за електрификация;
32. приветства водещата роля на ЕИБ на пазара на „зелени“ облигации през 2019 г. чрез емитирането на 4,1 милиарда евро под формата на облигации за повишаване на информираността относно климата (CAB) и на облигации за повишаване на информираността относно устойчивото развитие (SAB); подчертава значението на прозрачната и надеждна документация и проследяване на постъпленията от CAB и SAB и на гарантирането на съгласуваност с таксономията на ЕС за устойчиво финансиране и бъдещия стандарт на ЕС за „зелени“ облигации;
33. приветства предстоящото преразглеждане на екологичната и социалната рамка на ЕИБ и разработването на инструменти за управление на риска в областта на климата, околната среда и социалната област с цел оценка на физическите, преходните и системните рискове; призовава ЕИБ да гарантира, че те ще бъдат въведени до края на 2021 г.; приветства ангажимента на ЕИБ да приеме като основа критериите във връзка с принципа за ненанасяне на значителни вреди, произтичащ от Регламент (ЕС) 2020/852 (5), и да определя по-строги стандарти, когато това е оправдано;
Операциите на ЕИБ извън ЕС
34. признава, че най-важният ръководен мандат за операциите на ЕИБ извън Съюза, е Мандатът за външно кредитиране, в рамките на който операциите на ЕИБ в периода 2014—2020 г. са обезпечени от специален гаранционен фонд с таван от 32,3 милиарда евро, предоставящ правно основание и гаранция на ЕИБ срещу загуби от операции по финансиране в 68 допустими за финансиране държави извън ЕС; отбелязва, че Комисията предложи Мандатът за външно кредитиране да не продължава повече в настоящата си форма; отбелязва създаването на гаранция от Европейския фонд за устойчиво развитие плюс (ЕФУР+), която отговаря на новите мандати на ЕИБ;
35. приветства подкрепата, предоставена от ЕИБ през 2019 г. при формулирането на Механизма за справедлив преход, който подпомага териториите и регионите, най-силно засегнати от прехода към неутрална по отношение на климата икономика, особено на тези с най-малък капацитет за справяне с разходите за прехода; подчертава значението на ЕИБ за прилагането на механизма през следващите години, като се гарантира, че нито един регион няма да бъде изоставен;
36. отбелязва, че политиката на Съюза за развитие ще се прилага чрез новия Инструмент за съседство, сътрудничество за развитие и международно сътрудничество (ИССРМС), в чието прилагане главна роля има ЕИБ; изразява загриженост относно използването на фондовете на ЕС в областта на развитието с цел да се намали рискът за частните инвестиции, предвид липсата на доказателства за способността им да предоставят допълняемост и да изпълняват целите за развитие, както беше докладвано неотдавна в окончателния преглед на ЕФУР, както и в становище на Европейската сметна палата № 7/2020 от 11 септември 2020 г.; подчертава, че е необходимо донорите да отдадат приоритет на финансирането, което се основава на безвъзмездни средства като опция по подразбиране, по-специално за най-слабо развитите страни, за да се предотврати нарастване на дълговото бреме;
(5)
Регламент (ЕС) 2020/852 на Европейския парламент и на Съвета от 18 юни 2020 г. за създаване на рамка за улесняване на устойчивите инвестиции и за изменение на Регламент (ЕС) 2019/2088 (ОВ L 198, 22.6.2020 г., стp. 13).