1.3.2022 г.
BG
Официален вестник на Европейския съюз
C 99/169 Четвъртък, 8 юли 2021 r.
2. призовава държавите членки да приемат пакт за научни изследвания и иновации в Европа, който да включва следните ангажименти до 2030 г.: увеличаване на публичните разходи за научни изследвания и иновации от настоящото средно равнище от 0,81 % от БВП на 1,25 % по координиран за целия ЕС начин; увеличаване на националното публично финансиране на научноизследователската и развойна дейност по съвместни програми и европейски партньорства от сегашното му равнище от малко под 1 % на 5 %; и съвместно договаряне на приоритетните области за действие в областта на ЕНП (както хоризонтални, така и тематични); 3. подчертава силната връзка между научните изследвания и иновациите и предприемачеството, която разкрива възможности за създаване на нови стартиращи предприятия, включително на т.нар. „еднорози“ и МСП; припомня значението на създаването на цифрова екосистема, която би допринесла за технологичните иновации и разширяването на дейността на МСП, главно чрез „иновационни центрове на ЕНП“; 4. отбелязва ключовата роля на университетите и академичните институции за създаването на динамични екосистеми в областта на научните изследвания и иновациите; изтъква централната роля на студентите като следващото поколение новатори в тези екосистеми; 5. настоява в контекста на ЕНП термините „научни изследвания“ и „иновации“ да не се ограничават до технологичните иновации, а да обхващат като междусекторни теми от широко значение всички аспекти на социалните и хуманитарните науки и да са напълно интегрирани във всяка от общите цели; 6. счита, че прегледът на ЕНП следва да включва хоризонтален подход за засилване на сътрудничеството между научноизследователските институции, включително университетите; призовава за увеличаване на бюджетната подкрепа за университетските алианси, както и за създаване на благоприятна рамка, която да позволява на алиансите да се развиват по гъвкав начин; счита освен това, че сътрудничеството между университетите не следва да се ограничава само в рамките на алиансите и че следва да бъдат предоставени на разположение повече схеми за финансиране, за да могат университетите да си сътрудничат и извън алиансите; 7. подчертава значението на създаването на полезни взаимодействия между висшето образование, научноизследовател­ ските институции и организациите на гражданското общество като истински партньори в контекста на научните изследвания и иновациите, както и на промишлени алианси, като по този начин се използва пълноценно ефектът на лоста, произтичащ от двойната роля на университетите; отново заявява в този контекст необходимостта от създаване на благоприятни условия и възможности за изследователите чрез използване на висококачествена научноизследователска инфраструктура; призовава Комисията да гарантира приобщаващото проектиране на тези партньорства въз основа на прозрачност, балансирано представителство на заинтересованите страни и постоянна откритост, както и да предложи достатъчно възможности за участие на тези различни заинтересовани страни; 8. подчертава, че всички покани за финансиране трябва да бъдат прозрачни и обявени достатъчно рано; подчертава освен това, че съвместните пътни карти за промишлени технологии следва да отчитат в по-голяма степен приноса „отдолу нагоре“ и приобщаващото участие, и да не гледат на промишлеността като на единствен основен източник на идеи и иновации в тази област, а да отчитат и най-новите авангардни научни изследвания и иновации, както и предложения от организациите на потребителите и социалните партньори; 9. призовава държавите членки „новото ЕНП“ да намери израз в конкретни политики и действия за финансиране, които да допринасят за „зеления“ и „цифровия“ двоен преход, прилагането на амбициозен Европейски зелен пакт и промишлена стратегия, устойчивото възстановяване и удовлетворяването на медицинските нужди; подчертава значението на адекватните връзки в рамките на и между иновационните и промишлените екосистеми и техните участници, включително академичните среди, промишлеността, публичния сектор на различни равнища, широката общественост и гражданското общество в целия ЕС, за да се гарантира по-бързото прилагане на резултатите от научните изследвания в икономиката и обществото; подчертава в този контекст жизненоважната роля на МСП в областта на иновациите и развитието на технологиите и потенциала на традиционните МСП, който все още трябва да бъде отключен; подчертава ролята на „центровете на ЕНП“ като инструмент за гарантиране на наличието на висококачествена наука във всички градове и региони на ЕС, както и за насърчаване на регионите, в които има възможности за устойчив растеж; 10. изразява загриженост, че процесът на подобряване на качеството на системите за научни изследвания и иновации се забавя и че напредъкът е неравномерен в рамките на Съюза (3); 11. подчертава важната роля, която научните изследвания и иновациите изиграха по време на пандемията от COVID-19 за намирането на многосекторни и трансдисциплинарни решения за преодоляване на кризата; приветства в тази връзка плана за действие ERAvsCorona (ЕНП срещу коронавируса) като пример за бързо определено и добре насочено действие, предприето съвместно с държавите членки;
(3)
Вж.
Доклад за напредъка на ЕНП, 2018 г.