C 88/68
SL
Uradni list Evropske unije
24.2.2022
To območje so vodotoki, imenovani jalles, in kanali, imenovani esteys, ki osušujejo celotna tla proti Girondi, razdelili v posamezne gruščnate grebene, ki sovpadajo z več občinskimi mejami.
Geografsko območje pridelave kontrolirane označbe porekla „Saint-Estèphe“ tako ustreza ozemlju občine Saint-Estèphe.
Ozemlje te občine je od občine SaintSeurin-de-Cadourne na severu ločeno z močvirjem, ki ga osušuje kanal „Estey de la Calupeyre“, na jugu pa močvirjem Lafite, ki ga osušuje „Jalle du Breuil“.
Na gruščnatih grebenih prevladujejo peščeno-gruščnata ali glinasto-gruščnata tla.
Trdo apnenčasto matično podlago na zahodu neenakomerno prekrivajo peščeno-gruščnata tla in površinska plast rendzine.
Bogati lokalni sedimenti so deloma rezultat raznovrstne pokrajine in različnih značilnosti tal.
V lokalnih toponimih, kot sta imeni „Cos“ ali „Pez“ (gaskonjski izraz za kamnite griče), se kažeta hkrati topografija grebenov in narava gruščnatih tal.
Kontrolirana označba porekla „Saint-Estèphe“ je najsevernejša „občinska“ kontrolirana označba porekla v regiji Médoc in druga največja po površini.
Vinorodno območje se razprostira na višjih delih grebenov po večini občinskega ozemlja in tako sooblikuje pokrajino.
Prepredeno je z gosto mrežo lokalnih cest, ki povezujejo več zaselkov.
Ti zaselki, kot so na primer Marbuzet, Blanquet, Pez, Leyssac ali Saint-Corbian, so nastali okrog vinskih dvorcev.
Sredi največjih vinogradov „cru“ sami zase stojijo prekrasni dvorci.
Vlažne dolinice na jugu in severu občine so močvirnata območja, ki ležijo pravokotno na estuarij, prekrivajo pa jih pašniki in ponekod gozdovi.
Gruščnati grebeni z vinogradi, ki so značilnost kontrolirane označbe porekla „Saint-Estèphe“, se na vzhodu zelo približajo estuariju in tako zmanjšujejo območje naplavin na pas, širok od 200 metrov do 300 metrov.
8.2.
Opis človeških dejavnikov, ki prispevajo k povezavi V 13. stoletju je bil zemljiški gospod Calona Gui Martin de Saint-Estèphe, ki je vodil nadžupnijo Lesparre.
SaintEstèphe je tedaj začenjal postajati znan zaradi svojih dobrih vinogradov, v katerih je bil pridelek grozdja že donosnejši kot pridelek žit.
Na ozemlju, na katerem je pozneje nastala občina Saint-Estèphe, tvorijo zgodovinsko jedro zaselkov še druga zemljiška gospostva, na primer zemljiško gospostvo Blanquet ali fevdalna zemljiška posest Lassalle de Pez.
V 17. in 18. stoletju je bila desetina v „Saint-Estèphe“ največja od vseh desetin v regiji Médoc.
Glede na zgodovinske vire pa je sloves vin z območja „Saint-Estèphe“ tesno prepleten z dejavnostjo bordojskih trgovcev, ki so ta vina zorili in tržili.
V 19. stoletju, ki ga je zaznamoval razcvet, so se oblikovala današnja velika posestva.
Lepi in veliki dvorci iz tega obdobja pričajo o njihovem razcvetu, moči in razgibanosti.
Kot pri drugih kontroliranih označbah porekla za vina s polotoka Médoc so bili vinogradi „cru“ občine Saint-Estèphe deležni priznanja v različnih razvrstitvah posestev, izdelanih v 17. in 18. stoletju.
V razvrstitvi bordojskih vin iz leta 1855 je v občini Saint-Estèphe tako priznanih pet vinogradov „cru“, v razvrstitvi bordojskih vinogradov iz leta 1932 pa jih je priznanih kakih štirideset.
Danes se skoraj polovica vin iz občine Saint-Estèphe trži zunaj nacionalnega ozemlja v Belgiji, Angliji, Nemčiji, na Nizozemskem ter izvaža v Združene države Amerike, Švico in Azijo.
Kontrolirana označba porekla „Saint-Estèphe“ je bila priznana z odlokom z dne 11. septembra 1936.
Vinorodno območje proizvede v povprečju 65 000 hektolitrov mirnih rdečih vin.
Vina so intenzivno rdeče barve.
Najpogosteje so pridobljena z zvrščanjem, pri čemer prevladuje sorta cabernetsauvignon N.
Ta sorta daje vinom polno telo z bogato taninsko strukturo.
Sorta merlot N začimbne note pogosto dopolnjuje z notami rdečega jagodičja.
Strukturo in kompleksnost okrepita sorti cabernet franc N ali petit verdot N, pri čemer lahko slednja v letih polne zrelosti doda svežino.
Ta močna vina polnega telesa je treba več let starati, s čimer pridobijo zaokroženost, sadnost in prefinjenost.
Kakovost in izvirnost vin s kontrolirano označbo porekla „Saint-Estèphe“ sta sad izjemnega dopolnjujočega se vpliva tal in topografske lege parcel v bližini estuarija, ki vinograde varuje pred ekstremnimi podnebnimi razmerami.