24.2.2022
SL
Uradni list Evropske unije
C 88/63
Sauvignon B – sauvignon blanc Sauvignon gris G – fié gris Semillon B
8.
Opis povezave Geografsko območje ima zaradi bližine prostranih vodnih površin (Atlantski ocean, estuarij reke Gironde, dolini rek Garona in Dordonja), ki imajo pomembno vlogo pri termoregulaciji, razmeroma enotne ugodne podnebne razmere za vinogradništvo.
Vendar zmerni oceanski vplivi, ki blažijo spomladansko pozebo, slabijo z oddaljevanjem od morja in velikih dolin ter približevanjem gozdnim masivom Landes, Saintonge in Double Périgourdine.
Zaradi teh značilnosti so skrajni sever ter jug in jugozahod geografskega območja slabo posajeni s trto.
Geografsko območje se razprostira na ozemlju 497 od 538 občin departmaja Gironde, pri čemer je izključen jugozahod departmaja, kjer se ne ukvarjajo z vinogradništvom, ampak z gozdarstvom.
Bordojske sorte vinske trte, ki se gojijo v oceanskem podnebju, je bilo od 17. in 18. stoletja treba opirati s koli, nato pa so se razširile brajde, ki so omogočile dobro porazdeljeno trgatev ter zadostne listne površine za pravilno klorofilno sintezo in optimalno zrelost grozdja.
Trgatev ob optimalni zrelosti omogoča odlično ravnotežje med sladkorji in kislinami, ki daje potrebno svežino in je hkrati nujno za dobro sekundarno vrenje.
Zaradi različnih vrst tal in različne izpostavljenosti je bil potreben izbor različnih sort s prilagoditvijo značilnostim okolja, kar je tudi razlog, da so se v preteklosti usmerili v zvrstna vina.
Tako je mogoče opredeliti štiri različne vrste tal: — glinasto-apnenčasta tla in lapornato-apnenčasta tla, ki so zelo razširjena na pobočjih gričev, kjer zelo dobro uspeva sorta merlot N, — silikatna tla, pomešana z glino in apnenčastimi elementi, ki so izredno primerna na primer za sorti merlot N in sauvignon B, — tip boulbènes z drobnimi silikatnimi elementi, ki sestavljajo rahlejša tla, primerna za proizvodnjo osnovnih vin iz belih sort, — prodnata tla, sestavljena iz gramoza, zaobljenega kremenjaka ter drobnejšega in debelejšega peska, ki tvorijo dobro odcedne in vroče terase, ki so izredno primerne za vinsko trto, zlasti sorto cabernet sauvignon N.
Pridelovalci z izkušnjami, pridobljenimi z ločeno pridelavo vina iz posameznih sort, zvrščajo svoja zvrstna vina, katerih sestava temelji na izpopolnjenem strokovnem znanju, da se z upoštevanjem sorte in letnika pridobijo neko stalno ravnotežje med kislinami in sadnostjo vin.
Ker grozdje med trgatvijo in prevozom ostane celo, pravila stiskanja pa so strogo določena s specifikacijo proizvoda, se ohrani bistrost soka.
Omejeno žveplanje je nujno za kakovostno sekundarno vrenje.
Z zorenjem na finih drožeh, da se razvijejo terciarne arome, se še poveča kompleksnost vin.
Bordojski vinogradniki so bili prek svojega pristanišča in tesnih zgodovinskih povezav z drugimi narodi, pri katerih se je zelo zgodaj razvila strukturirana in živahna trgovina, vedno usmerjeni v preostale dele sveta, pri čemer so izkoriščali ali razširjali tehnične inovacije in spodbujali dinamiko kmetijskih gospodarstev, kar jim je omogočilo, da so utrdili, razvili in izvažali svoje znanje, ob tem pa vedno spoštovali prastare običaje.
Bordojski vinogradniki so se vse od vzpostavitve prednostnih povezav z Anglijo v 12. stoletju do osvojitve azijskih trgov, ki so zdaj odprti proizvodom iz grozdja in vina, znali prilagoditi razvoju trgov in hkrati spoštovati okolje, v katerem raste vinska trta.
Raznolikost proizvodov je zato velika in o tej dinamiki pričajo vina „Crémants de Bordeaux“, ki se pridelujejo v vse večjih količinah.
Čeprav „Crémant de Bordeaux“ predstavlja le del vinogradniške proizvodnje bordojske regije, ponazarja bogastvo možnosti, ki jih ponujajo tradicionalne sorte vinske trte, ter zgodovinsko sposobnost prilagajanja vinarskih metod in inovativnost bordojskih vinogradnikov.
Belo vino ali rosé „Crémant de Bordeaux“ združuje bordojske sorte in tradicionalne enološke postopke sekundarnega vrenja.