C 88/76
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2022 2 24
Akmenuoti molingi ir kalkingi, smėlingi ar net žvyringi ant molasinio ar smiltainio pagrindo slūgsantys dirvožemiai yra nederlingi, labai laidūs, neatsparūs erozijai.
Šie negilūs, ne per drėgniausi dirvožemiai puikiai tinka vynuogėms augti.
Ronos deltos departamentui būdingas Viduržemio jūros klimatas, tad, kaip tokiam klimatui įprasta, jį lepina daug saulėtų valandų.
Vasaros čia būna labai karštos ir sausos, o žiemos – gana švelnios.
Skirtingais metų laikais temperatūra gerokai skiriasi – vasarą ji būna aukšta ir dažnokai pakyla iki 35 oC pavėsyje.
Vidutinės metinės nakties ir dienos temperatūros skirtumai gana dideli, ypač žiemą: tuomet pasitaiko stiprių naktinių šalnų epizodų.
Kritulių kiekis netolygus ir nevienodai pasiskirstęs per visus metus.
Ne taip retai užklumpa stiprios liūtys.
Beveik 100 dienų per metus iš šiaurės pučia sausas ir šaltas mistralis, o jo gūsiai dažnokai pasiekia daugiau nei 100 km/val. greitį.
Daugiau nei 2 600 metų skaičiuojantys Provanso vynuogynai yra seniausi Prancūzijoje.
Ypač jie garsėja savo rožiniais vynais.
Nuo 1907 m. daugybė vyndarių pajuto poreikį burtis, kad kartu atsispirtų sunkumams.
Imta reglamentuoti vyno gamybą, vynuogių augintojai ėmė burtis į kooperatyvus ir profesines sąjungas, o šie skatino gerinti produkcijos kokybę.
1964 metais buvo tiksliai apibrėžtas ir imtas reguliuoti teisės aktais su administracine gamybos vietove, pasižyminčia tam tikromis dirvožemio ir klimato sąlygomis, susijęs „vin de canton“ (kantono vynas).
1968 m. dekretu šie „vins de canton“ (kantono vynai) pakeičiami „vins de pays“ (krašto vynais): iš pradžių jie buvo vadinami departamento, kuriame pagaminti, pavadinimu ir atitiko konkrečius gamybos kriterijus, užtikrinančius aukštesnę produkcijos kokybę.
Būtent šitaip buvo pripažintas Ronos deltos krašto vynas, 2011 m. tapęs saugoma geografine nuoroda „vin de pays des Bouches du Rhône“.
Vynas daugiausia gaminamas dviejose gerokai tarpusavyje besiskiriančiose vietovėse: pagrindinė vietovė įsikūrusi departamento viduryje ir rytinėje jo dalyje, aplink Provanso Eksą (čia pagaminama 65–70 % visos produkcijos), o vakaruose išsiskiria Kamargo vietovė, kurios ribas pietryčiuose žymi Taraskonas ir kuri apima Arlio ir Sent Meri de la Mero komunas.
Šios Kamargo vietovės savitumą įkūnija nuoroda „Terre de Camargue“ – šioje geografinėje vietovėje gaminami tik SGN „Pays des Bouches-du Rhône“ žymimi vynai.
8.2.
Geografinės vietovės ypatumų ir produkto ypatumų priežastinis ryšys Visas Ronos deltos departamento komunas apimanti SGN „Pays des Bouches-du Rhône“ daugiausia grindžiama vynų ypatumais, kurie, savo ruožtu, yra susiję su gamtinės aplinkos (klimato ir dirvožemio) savybėmis.
Ronos deltos departamentas yra Prancūzijos pietryčiuose esančio Provanso-Alpių-Žydrojo kranto regiono dalis.
Jam būdingas kalnuotas reljefas, pereinantis į iki pat jūros plytinčią lygumą, Viduržemio jūros klimatas ir augmenija, kurią daugiausia sudaro krūmynai ir kalkingam dirvožemiui būdingi augalai.
Šiame regione pučia kartais darbą apsunkinantis mistralis, tačiau jis tuo pat metu leidžia išlaikyti vynuogyną sveiką, apsaugoti jį nuo grybinių ligų ir, galiausiai, pagerinti vynuogių kokybę, nokimo pabaigoje sudarydamas sąlygas jose kauptis reikiamoms medžiagoms.
Akmenuoti molingi ir kalkingi, smėlingi ar net žvyringi ant molasinio ar smiltainio pagrindo slūgsantys dirvožemiai nėra per daug drėgni, tačiau yra labai laidūs ir puikiai tinka augti vynuogėms.
Išnaudodami optimalias gamtines sąlygas ir mokėdami pasirinkti geriausius sklypus, dažnai nederlingo, bet laidaus ir itin gerai tinkančio vynuogėms augti dirvožemio vietovėje vynuogių augintojai sugebėjo su įvairiomis vynuogių veislėmis pasiekti puikių rezultatų.
Dirvožemio savybės ir šiltas bei sausas Viduržemio jūros veikiamas klimatas sudaro optimalias sąlygas nokti uogoms ir leidžia išsaugoti pirminius šių vynuogių veislių aromatus, tad iš jų pagaminti vynai pasižymi savitu gaivumu ir aromatinėmis savybėmis.
Gaiviems ir švelnaus skonio raudoniesiems vynams būdingas raudonųjų vaisių ir uogų aromatas.
Gaivūs rožiniai vynai pasižymi aptakumu ir išraiškingais raudonųjų vaisių ir uogų arba citrusinių vaisių aromatais.
Baltieji vynai būna aromatingi, gėlių ar vaisių aromato, gaivūs ir pasižymi jaunų vynų savybėmis.
Šiuo metu 18 kooperatyvų ir 88 privačios vyno daryklos per metus pagamina ir į rinką pateikia maždaug 50 000 hl SGN „Pays des Bouches-du Rhône“ žymimų vynų.
Beveik 50 proc. bendro pagaminto vyno kiekio sudaro rožiniai vynai, raudonieji vynai sudaro kiek daugiau kaip 40 proc., o baltieji – kiek mažiau nei 10 proc. šio kiekio.
9.
Kitos esminės sąlygos Papildoma informacija Teisinis pagrindas: nacionalinės teisės aktai Papildomos sąlygos rūšis Papildomos nuostatos dėl ženklinimo