2022 2 24
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
C 88/63
„Sauvignon B“ – „Sauvignon blanc“ „Sauvignon gris G“ – „Fié gris“ „Semillon B“
8.
Ryšys (-iai) su geografine vietove Geografinei vietovei būdingos vyno gamybai ypač palankios ir palyginti vienodos klimato sąlygos.
Vietovė yra arti didelių vandens telkinių (Atlanto vandenyno, Žirondos upės žiočių, Garonos ir Dordonės upių slėnių), kurie turi itin didelę termoreguliacinę reikšmę.
Vis dėlto pavasario šalnas švelninanti vandenyno įtaka, tolstant nuo vandenyno ir didžiųjų slėnių ir artėjant prie Landų, Sentonžo ir Perigoro Dublio miškų masyvų, palaipsniui mažėja.
Dėl šių ypatumų geografinės vietovės šiauriniuose ir pietiniuose bei pietvakariniuose pakraščiuose vynuogynų sodinama mažai.
Geografinė vietovė apima 497 iš 538 Žirondos departamento komunų teritoriją, išskyrus departamento pietvakarinę dalį, kuri skirta ne vyno sektoriui, o miškininkystei.
Jau XVII ir XVIII amžiuje jūrinio klimato sąlygomis augintas Bordo vynuoges teko remti poliais.
Vėliau paplito treliažai.
Visa tai buvo daroma tam, kad vynuogių derlius būtų vienodai pasiskirstęs, o lapų paviršius – pakankamas chlorofilo sintezei, užtikrinančiai gerą brandą.
Derlius skinamas vynuogėms pasiekus optimalią brandą, nes taip užtikrinama tinkama saldumo ir rūgštumo pusiausvyra, kurios reikia, kad vynas pasižymėtų gaivumu ir tinkamai vyktų antrinė fermentacija.
Vietovei būdingas skirtingų tipų dirvožemis ir skirtinga vynuogynų padėtis saulės atžvilgiu lėmė tai, kad skirtingos vynuogių veislės atrinktos ir pritaikytos atsižvelgiant į aplinkos ypatumus ir kad nuo senų laikų paplito maišytų vynų gamyba.
Galima išskirti keturis dirvožemio tipus: — kalvų šlaituose vyrauja kalkinio molio ir kalkinio mergelio dirvožemis, puikiai tinkantis veislės „Merlot N“ vynuogėms augti; — silicio dirvožemis su molio ir kalkių priemaišomis labai tinka, pavyzdžiui, „Merlot N“ ir „Sauvignon B“ veislėms; — lengvesnis aliuvinis dirvožemis su smulkiomis silicio smiltelėmis tinka baltųjų vynuogių veislėms, iš kurių gaminamas bazinis vynas; — gerai drenuojamose, šiltose ir puikiai vynuogėms, ypač „Cabernet sauvignon“ veislės, auginti tinkamose terasose vyrauja dirvožemis, kuriame gausu žvyro, kvarco samplovų ir stambesnio ar smulkesnio smėlio.
Vyno gamintojai sukaupė didžiulę patirtį vyną gaminti iš kiekvienos vynuogių veislės atskirai, tuomet meistriškai maišyti vynus atsižvelgiant į veisles bei derliaus metus ir taip užtikrinti daugmaž pastovią vyno rūgštaus ir vaisinio skonio pusiausvyrą.
Sulčių skaidrumą užtikrina tai, kad renkamos ir gabenamos vynuogės nesutraiškomos, ir tai, kad laikomasi griežtų specifikacijoje nustatytų vynuogių spaudimo taisyklių.
Ribota sulfitacija yra būtina antrinės fermentacijos kokybei užtikrinti.
Brandinimas su nuosėdomis leidžia atsiskleisti tretiniams aromatams ir sustiprina kompleksinį vyno skonį.
Bordo regione esantis uostas ir glaudūs istoriniai ryšiai su kitomis tautomis labai anksti paskatino vyno gamintojus imtis įvairiapusės ir plačios prekybos.
Šio regiono vyndariai visada buvo atviri pasauliui, todėl turėjo galimybę naudotis techninėmis naujovėmis ir jas skleisti – taip jie galėjo didinti savo ūkių dinamiškumą ir įtvirtinti, plėtoti patirtį ir ja dalytis, kartu išsaugodami šimtametes tradicijas.
Nuo pat išskirtinių ryšių su Anglija užmezgimo XII amžiuje iki Azijos rinkų, kurios nuo šiol yra atviros vyno produktams, užkariavimo Bordo vyno gamintojai sugebėjo prisitaikyti prie rinkos pokyčių, neniokodami aplinkos, kurioje vynuogynai auga.
Taigi produktų įvairovė yra didelė: šios rinkos dinamiškumą rodo auganti vynų „Crémant de Bordeaux“ gamybos apimtis.
Nors „Crémant de Bordeaux“ sudaro tik dalį Bordo regiono vyno produkcijos, šie vynai liudija dideles tradicinių vynuogių veislių galimybes, per šimtmečius Bordo vyno gamintojų ištobulintas vyno gamybos technikas ir jų novatoriškumą.
Baltasis ir rožinis vynas „Crémant de Bordeaux“ – tai iš Bordo regiono vynuogių veislių pagal tradicinės antrinės fermentacijos metodus gaminami vynai.