24.2.2022.
HR
Službeni list Europske unije
C 88/63
Sauvignon B - Sauvignon blanc Sauvignon gris G – Fié gris Semillon B
8.
Opis povezanosti Navedeno zemljopisno područje ima pogodne i relativno ujednačene klimatske uvjete za proizvodnju vina, a smješteno je u blizini velikih vodenih površina (Atlantski ocean, estuarij Gironde, doline rijeka Garonne i Dordogne) koje imaju važnu ulogu u reguliranju temperature.
Međutim, oceanski utjecaj koji ublažava proljetni mraz smanjuje se udaljavanjem od mora i velikih dolina i približavanjem šumskim masivima Landes, Saintonge i Double Périgourdine.
Te posebnosti razlog su malom broju vinograda na krajnjim sjevernim i južno-jugozapadnim točkama zemljopisnog područja.
To se zemljopisno područje proteže na 497 od 538 općina departmana Gironde i ne obuhvaća jugozapad departmana na kojem se ne uzgaja vinova loza već prevladava šumarstvo.
Još se u 17. i 18. stoljeću bordošku vinovu lozu, koja se uzgaja pod utjecajem oceanske klime, počelo podupirati kolcima, nakon čega se posvuda proširio sustav brajdi kako bi se zajamčila dobra raspodjela pri berbi grožđa i lisna površina dostatna za ispravnu sintezu klorofila potrebnu za postizanje idealnog dozrijevanja.
Grožđe se bere kada dosegne optimalnu zrelost, što jamči izvrstan omjer šećera i kiseline potreban za svježinu i dobru drugu fermentaciju.
Različite vrste tla i različita izloženost dovele su do odabira i prilagodbe različitih sorti vinove loze ovisno o obilježjima okruženja te objašnjavaju povijesnu usmjerenost na vina dobivena od mješavine grožđa.
Stoga se razlikuju četiri osnovne vrste: — glinasto-vapnenačka tla i laporasta vapnenačka tla, vrlo rasprostranjena na padinama brežuljaka gdje vrlo dobro uspijeva merlot N; — silikatna tla pomiješana s glinom i elementima vapnenca savršena za, na primjer, Merlot N i Sauvignon B; — glinasto-pjeskovita tla sa sitnim silikatnim elementima koja su laganija i prikladna za proizvodnju osnovnih vina od bijelih sorti vinove loze; — šljunčana tla koja čine šljunak, granulirani kvarc i pijesak različitih debljina zrnaca koji čine dobro drenirane i tople terase savršene za vinovu lozu, prvenstveno za Cabernet sauvignon N.
Na temelju bogatog iskustva stečenog odvojenom proizvodnjom vina od različitih sorti vinove loze, proizvođači vina dobivena od mješavine grožđa, čiji je sastav dokaz stručnog znanja, proizvode ovisno o sortama vinove loze i prema godini proizvodnje kako bi osigurali određenu dosljednost u omjeru kiselog i voćnog okusa vina.
Zaštita cjelovitosti grožđa od same berbe i tijekom prijevoza te pravila prešanja strogo propisana specifikacijama proizvoda jamče čistoću soka.
Ograničeno sulfitiranje nužno je za kvalitetu druge fermentacije.
Sazrijevanje na talogu, tijekom kojeg se razvijaju tercijarne arome, naglašava složenost vina.
Zahvaljujući svojoj luci i bliskim povijesnim vezama s drugim narodima koje su vrlo rano dovele do strukturirane i snažne trgovine, bordoški vinogradari oduvijek su bili okrenuti svijetu, te su se koristili tehničkim inovacijama ili su ih razvijali, poticali dinamičnost gospodarstva i omogućavali jačanje, razvoj i izvoz stručnih znanja, uvijek uz pridržavanje stoljetnih praksi.
Sve od uspostavljanja povlaštenih veza s Engleskom u 12. stoljeću do osvajanja azijskih tržišta koja su se otvorila proizvodima od vina, bordoški vinogradari uspješno su se prilagođavali promjenama na tržištima, a istovremeno poštovali okruženje u kojem se nalazi vinograd.
Proizvodi su raznoliki, a pjenušava vina „Crémants de Bordeaux”, čija je proizvodnja u porastu, svjedoče o toj dinamici.
Iako predstavlja tek dio proizvoda od vina bordoške regije, pjenušavo vino „Crémant de Bordeaux” pokazuje bogatstvo mogućnosti tradicionalnih sorti vinove loze i povijesnu sposobnost bordoških vinogradara da ovladaju tehnikama proizvodnje vina i inovacijama.
Bijelo ili ružičasto pjenušavo vino „Crémant de Bordeaux” ujedinjuje bordoške sorte vinove loze s tradicionalnim metodama proizvodnje vina koje uključuju drugu fermentaciju.