24.2.2022
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
C 88/63
Sauvignon B - Sauvignon blanc Sauvignon gris G – Fié gris Semillon B
8.
Yhteyden tai yhteyksien kuvaus Maantieteellisellä alueella vallitsee viinirypäletuotannon kannalta suotuisat, jokseenkin yhteneväiset ilmastoolosuhteet, sillä kyseinen alue sijaitsee suurten, lämpötilaa merkittävissä määrin säätelevien vesistöjen läheisyydessä (Atlantin valtameri, Gironden joensuisto, Garonnen ja Dordognen laaksot).
Valtameren vaikutus, joka suojaa viinitarhoja kevään halloilta, tasoittuu kuitenkin vähitellen, sitä mukaa kun välimatka mereen ja suuriin jokilaaksoihin kasvaa ja lähestytään Landesin, Saintongen ja Double Périgourdinen metsiä.
Näiden erityispiirteiden takia viininviljely ei juurikaan ole levinnyt alueen pohjois- ja etelä-lounaisosiin.
Maantieteellinen alue kattaa 497 kuntaa Gironden departementin 538 kunnasta.
Departementin lounaisosassa ei viljellä viinirypäleitä, sillä siellä harjoitetaan metsätaloutta.
Bordeaux’n alueella viiniköynnökset kasvavat valtamerellisessä ilmastossa, ja niitä on täytynyt jo 1600ja 1700-luvuilta lähtien tukea tukikeppien ja myöhemmin yleistyvien säleikköjen avulla, jotta sato jakautuu hyvin ja lehtiä on riittävästi mahdollistamaan fotosynteesi ja rypäleiden optimaalinen kypsyminen.
Rypäleet korjataan, kun niiden kypsyysaste on paras mahdollinen.
Tämä takaa erinomaisen sokerien ja happojen suhteen, jota tarvitaan, jotta kuohuviineistä tulee raikkaita ja pullokäyminen onnistuu hyvin.
Koska maaperätyyppejä on erilaisia ja valon määrä vaihtelee, köynnöksiä on valittu ja mukautettu ympäristön ominaispiirteiden mukaan.
Tämä selittää, miksi perinteisesti on keskitytty sekoiteviineihin.
Maaperätyyppejä on neljä erilaista: — kukkuloiden rinteillä yleisesti esiintyvä kalkkipitoinen savimaa ja kalkkipitoinen merkelimaa, joka soveltuu erittäin hyvin Merlot N -lajikkeen viljelyyn, — piipitoinen maaperä, jossa on savea ja kalkkikiviainesta ja joka sopii täydellisesti esimerkiksi lajikkeiden Merlot N ja Sauvignon B viljelyyn, — runsaasti hienoa silttiä sisältävä pehmeärakenteinen maaperä (”boulbène”), joka soveltuu valkoisista rypälelajikkeista valmistettavan perusviinin tuotantoon, — sorainen maaperä, joka koostuu sorasta, veden kuluttamasta kvartsista sekä enemmän tai vähemmän karkeasta hiekasta; tällaisesta maasta muodostuvilla pengermillä vesi kulkeutuu hyvin pois ja maaperä lämpenee hyvin, ja pengermät soveltuvat täydellisesti viiniköynnöksille ja erityisesti lajikkeelle Cabernet Sauvignon N.
Viininvalmistajilla on kokemusta kunkin lajikkeen viiniyttämisestä, ja he hyödyntävät tätä kokemusta sekoiteviinien valmistuksessa.
Viininvalmistajat valmistavat sekoiteviinit hyvin taidokkaasti ja ottavat huomioon köynnösten ominaisuudet ja viinivuoden varmistaakseen, että viineissä säilyy vuodesta toiseen tietty hapokkuuden ja hedelmäisyyden välinen tasapaino.
Mehu on kirkasta, sillä rypäleiden säilyminen ehjinä sadonkorjuun jälkeen ja kuljetuksen aikana varmistetaan ja tuoteeritelmään on kirjattu puristamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt.
Pullokäymisen laadun kannalta on ehdottoman tärkeää, että rypäleitä saa käsitellä vain tietyssä määrin rikkidioksidilla.
Sakkakäyminen muodostaa tertiaarisia aromeja ja lisää viinien monimuotoisuutta.
Bordeaux on satamakaupunki, jolla on historiallisesti ollut läheiset yhteydet muihin kansakuntiin.
Kaupankäynti onkin ollut jo varhaisista vaiheista jäsenneltyä ja runsasta.
Bordeaux’n viinitarhat ovat aina olleet kiinnostuneita muusta maailmasta.
Ne ovat hyödyntäneet ja levittäneet innovatiivisia tekniikoita ja pyrkineet dynaamisuuteen.
Näin ne ovat lujittaneet, vahvistaneet ja vieneet osaamistaan, kunnioittaen satoja vuosia vanhoja perinteitä.
Jos 1100-luvulla Bordeaux’lle muodostui erityinen suhde Englantiin.
Nykyisin myös Aasian markkinat ovat avautuneet viinialan tuotteille.
Bordeaux’n viininviljelijät ovatkin osanneet mukautua markkinakehitykseen, kunnioittaen samalla sitä ympäristöä, jossa viiniköynnökset kasvavat.
Viinit ovat hyvin monimuotoisia, ja Crémants de Bordeaux -kuohuviinien kasvavat volyymit kielivät tästä dynamiikasta.
Vaikka Crémant de Bordeaux -kuohuviinit muodostavatkin vain osan Bordeaux’n alueen viinirypäletuotannosta, ne osoittavat, että näillä perinteisillä rypälelajikkeilla on paljon potentiaalia ja että Bordeaux’n viininviljelijät ovat historian saatossa pystyneet omaksumaan viiniyttämistekniikoita ja innovatiivisia tekniikoita.
Valkoisissa ja vaaleanpu­ naisissa Crémant de Bordeaux -kuohuviineissä Bordeaux’n rypälelajit yhdistyvät perinteisiin viininvalmistusme­ netelmiin, joissa hyödynnetään pullokäymistä.