ET
C 88/90
Euroopa Liidu Teataja
24.2.2022
Punased veinid, milles domineerib sageli viinamarjasort „Merlot N“, on pehmed, puuviljased ja vähehappelised; neid saab värskendada kõrge küpsusastme saavutamise aastatel viinamarjasortide „Petit Verdot N“ ja „Cot N“ happesusega, kuid peamine segamine toimub viinamarjasortide „Merlot N“ ja „Cabernet Sauvignon N“ abil ning vähemal määral viinamarjasordiga „Cabernet Frank N“.
Viimased annavad veinidele aromaatset komplekssust ja tanniinisust, mis võimaldab täiustada nende maitsebuketti.
Üldised analüütilised omadused
Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)
5.
Minimaalne üldhappesus
milliekvivalentides liitri kohta
Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)
20
Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)
150
Veinivalmistustavad
5.1.
Veinivalmistuse eritavad 1.
Is tu tu s ti h ed u s – r id a d e v ah e l in e kau gu s
Viljelustavad Maatükkidel, kus viinapuud on istutatud alates 1. augustist 2008, on puude minimaalne istutustihedus 4 000 puud hektari kohta.
Ridade vahe ei tohi olla suurem kui 2,50 meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe peab jääma alla 0,85 meetri.
Seda tihedust võib vähendada kuni 3 300 puuni hektari kohta.
Sellisel juhul ei tohi ridade vahe olla suurem kui 3 meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe peab jääma alla 0,85 meetri.
2.
Viina p uud e lõ i k am i s e e e sk i r j ad
Viljelustavad Lubatud on ainult lühike lõikus (lühivõrsed) või pikk lõikus (pikad võrsed).
„Merlot N“, „Sémillon B“ ja „Muscadelle B“ sortide puhul ei tohi pungade arv olla suurem kui 45 000 hektari ja 18 tüve kohta.
Teiste viinamarjasortide ehk „Cabernet Franc N“, „Cabernet Sauvignon N“, „Sauvignon B“ ja „Sauvignon Gris G“ sortide puhul ei tohi pungade arv olla suurem kui 50 000 hektari ja 20 tüve kohta.
Pärast võrsete eemaldamist ei tohi viljakandvate okste arv puul ületada järgmisi piire: — viinamarjasortide „Merlot N“, „Sémillon B“ ja „Muscadelle B“ puhul 12 oksa puu kohta viinapuude puhul, mille istutustihedus on vähemalt 4 000 puud hektari kohta, ja 15 oksa puu kohta viinapuude puhul, mille istutustihedus on väiksem kui 4 000 puud hektari kohta; — teiste viinamarjasortide, sealhulgas „Cabernet Franc N“, „Cabernet Sauvignon N“, „Sauvignon B“ ja „Sauvignon Gris G“ puhul 14 oksa puu kohta viinapuude puhul, mille istutustihedus on vähemalt 4 000 puud hektari kohta, ja 17 oksa puu kohta viinapuude puhul, mille istutustihedus on väiksem kui 4 000 puud hektari kohta.
Lõikamine toimub hiljemalt lehtede moodustumise etapil (Lorentzi skaalal 9).
Võrsed eemaldatakse enne viljade moodustumist.
3.
Vei ni va l m is tu s e e r i t a va d
Muude roosade veinide valmistamiseks kui need, mille puhul võib kasutada märget „clairet“, lubatakse aktiivsöe kasutamist veinivalmistamisel seoses viinamarjavirdega, mis ei ületa asjaomase saagi puhul 20 % vastava veinivalmistaja toodetud roosade veinide mahust.