24.2.2022
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 88/63
„Sauvignon B“ (hele) – „Sauvignon blanc“ „Sauvignon gris G“ (hall) – „Fié gris“ „Semillon B“ (hele)
8.
Seos(ed) Geograafilise piirkonna kliimatingimused on viinamarjakasvatuseks head ja suhteliselt ühtlased; piirkond asub suurte veekogude lähedal (Atlandi ookean, Gironde’i suudmeala, Garonne’i ja Dordogne’i orud), mis on olulised temperatuuri reguleerijad.
Ookeani mõju kevadkülma pehmendamisel väheneb sedamööda, mida kaugemal on piirkond merest ja suurtest orgudest ning mida lähemal on Landesi, Saintonge’i ja Double Périgourdine’i metsamassiivid.
Need iseärasused selgitavad viinapuude vähest levikut geograafilise piirkonna põhja-, lõuna ja edelaosas.
See puudutab 497 Gironde’i departemangu territooriumi 538st, kusjuures välja jääb departemangu edelaosa, kus viinamarjakasvatuse asemel tegeletakse metsandusega.
Neid Bordeaux’ viinamarjasorte kasvatatakse ookeanikliimas ja neid on juba 17. ja 18. sajandist alates olnud vaja toestada tugikeppide ja hiljem levinud tugivõrestikega.
Viinapuid tuleb lõigata, et saak jaguneks ühtlaselt ja lehti oleks piisavalt klorofülli sünteesiks, mis omakorda soodustab optimaalset küpsemist.
Saagikoristus optimaalse küpsuse saavutamise ajal tagab suurepärase suhkru ja happe tasakaalu, mis on vajalik nii värskuse kui ka järelkäärimise jaoks.
Kuna mullatüüpide ja kasvukohtade mõju on erinev, siis valitakse ja kohandatakse viinamarjasorte lähtuvalt keskkonnatingimustest, mis selgitab, et ajalooliselt on suundumus toota seguveine.
Seega võib eristada nelja mullatüüpi: — savi-lubjamullad ja mergli-lubjamullad, mis on väga levinud mägede nõlvadel, kuhu sobib hästi kasvama „Merlot N“; — ränimullad, mis sisaldavad savi ja lubjakivi osakesi ning sobivad täiuslikult näiteks sortide „Merlot N“ ja „Sauvignon B“ kasvatamiseks; — savika liivakivi põhised peeneid räniosakesi sisaldavad kergemad mullad, mis sobivad selliste valgete viinamarjasortide kasvatamiseks, millest valmistatakse baasveine; — kruusamullad, mis sisaldavad kruusa, kvartsi ja suuremal või vähemal määral jämedat liiva, moodustades hästi vett läbilaskvad ning soojad terrassid, mis sobivad täiuslikult viinamarjakasvatuseks ja iseäranis „Cabernet Sauvignon N“ sordi jaoks.
Vastavalt oma kogemusele seoses veini valmistamisega erinevatest viinamarjasortidest, koostavad tootjad oma veinisegusid, mille koostis annab tunnistust suurepärasest viinamarjasorte ja aastakäiku puudutavast oskusteabest, et tagada veinide happesuse ja puuviljasuse kindel ning püsiv tasakaal.
Viinamarjade terviklikkuse säilitamine alates saagikoristusest kuni transpordi lõpuni ning tootespetsifikaatidega rangelt reguleeritud pressimise eeskirjad tagavad mahlade selguse.
Piiratud sulfiteerimine on järelkääritamise kvaliteedi seisukohalt oluline.
Settel laagerdumine, mille käigus kujunevad tertsiaalsed aroomid, süvendab veinide komplekssust.
Oma sadama ja tihedate ajalooliste sidemete kaudu teiste riikidega, mille abil loodi juba ammu struktureeritud ning võimas äritegevus, on Bordeaux’ viinamarjaistandused olnud alati ülejäänud maailma poole pööratud, toetanud ja levitanud tehnilisi uuendusi, soodustanud istanduste arengut ning võimaldanud seeläbi tugevdada, arendada ja eksportida oma oskusteavet, pidades alati silmas ilmalikke kasutusviise.
Alates eriliste sidemete loomisest Inglismaaga XII sajandil kuni Aasia turgude vallutamiseni, mis on nüüdsest veinitoodetele avatud, on Bordeaux’ viinamarjakasvatajad kohanenud muutuvate turgudega ning suhtunud samas säästvalt keskkonda, kus asuvad viinamarjaistandused.
Sellest tulenevalt on toodete mitmekesisus suur ja veinide „Crémant de Bordeaux“ kasvav tootmismaht kinnitab seda dünaamikat.
Kuigi „Crémant de Bordeaux“ esindab ainult osa Bordeaux’ piirkonna veinitoodangust, ilmestab see traditsiooniliste viinamarjasortide pakutavate võimaluste rikkust ja Bordeaux’ viinamarjakasvatajate suutlikkust võtta omaks veinivalmistustehnikaid ja uuendusi.
Nii roosa kui ka valge veini „Crémant de Bordeaux“ puhul on ühendatud Bordeaux’ viinamarjasordid ja traditsiooniline järelkäärimine.