C 88/68
DA
Den Europæiske Unions Tidende
24.2.2022
»Jalles« og »Esteys« er vandløb, som afvander hele jordbunden ud i Gironde, og som har gennemskåret disse omgivelser og dannet højderygge og er sammenfaldende med flere kommunegrænser.
Det geografiske område for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Saint-Estèphe« svarer således til kommunen Saint-Estèphe.
Denne kommune er mod nord adskilt fra kommunen Saint-Seurin-de-Cadorno af marskland, der afvandes af Estey de la Calupeyre, og mod syd af Lafite-marsken, der afvandes af »Jalle du Breuil«.
På højderyggene er jordbunden overvejende grusblandet sand eller grusblandet ler.
I den vestlige del er den hårde kalksokkel uregelmæssigt dækket af grusblandet sand og en jordbund med overfladisk rendzinjord.
De righoldige sedimenter lokalt er til dels årsagen til de mange forskellige landskabsformer og de forskellige jordfarver.
De lokale stednavne henviser både til højderyggenes topografi og karakteren af den grusholdige jordbund med navne som »Cos« eller »Pez«.
Den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Saint-Estèphe« er den nordligste af de »kommunale« kontrollerede oprindelsesbetegnelser i Medoc-regionen, og den har det næststørste areal.
Vinddyrkningsområdet dækker størstedelen af kommunens område på højderyggene og præger dermed landskabet.
Det er gennemskåret af et tæt net af landeveje, der forbinder adskillige landsbyer.
Disse landsbyer som f.eks.
Marbuzet, Blanquet, Pez, Leyssac eller Saint-Corbian er beliggende omkring vinslotte.
De største »cru«-vine bærer navnet på smukke slotte, der ligger isolerede midt i vinmarkerne.
I den sydlige og den nordlige del af kommunen danner våde lavninger bestående af marskområder, der ligger vinkelret på flodmundingen, enge og stedvis skovbevoksning.
Endelig ligger de vinbeklædte højderygge mod øst, som er et karakteristisk kendetegn ved den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Saint-Estèphe«, meget tæt på flodmundingen, hvorved »palus«-områderne reduceres til en bredde på 200-300 meter.
8.2.
Beskrivelse af de menneskelige faktorer, der bidrager til tilknytningen I det 13. århundrede var Gui Martin de Saint-Estèphe, der stod i spidsen for ærkepræstedømmet Lesparre, herremand på Calon.
Saint-Estèphe begyndte da at blive kendt for sine »gode vinstokke«, der allerede var mere rentable end korn.
I det område, der senere blev til kommunen Saint-Estèphe, udgjorde andre herresæder det historiske grundlag for landsbyerne, f.eks. herresædet Blanquet eller vassalherredømmet Lassalle de Pez.
I det 17. og 18. århundrede var tiendet fra »Saint-Estèphe« det største af alle i Médoc-regionen.
Det omdømme, som vinene fra »Saint-Estèphe« har haft op gennem historien, er imidlertid tæt forbundet med vinhandlerne i Bordeaux, der lagrede og markedsførte disse vine.
I det 19. århundrede, der er præget af velstand, blev de nuværende store ejendomme skabt.
De store smukke slotte fra denne tid vidner om deres velstand, magt og dynamik.
Som det er tilfældet med de øvrige kontrollerede oprindelsesbetegnelser for vin på Médoc-halvøen, nyder »cru«-vinene fra Saint-Estèphe stor anerkendelse i de forskellige kvalificeringer af ejendomme, der er udarbejdet siden det 17. og 18. århundrede. »Klassificeringen af Bordeauxvine fra 1855« anerkendte således fem »cru«-vine i kommunen SaintEstèphe, og klassificeringen af cru-vine fra Bourgogne fra 1932 omfattede omkring 40 »cru«-vine.
I dag afsættes næsten halvdelen af Saint-Estèphe-vinene uden for Frankrig, nemlig til Belgien, England, Tyskland og Nederlandene, eller de eksporteres til USA, Schweiz og Asien.
Den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Saint-Estèphe« blev anerkendt ved dekret af 11. september 1936.
Vinområdet producerer gennemsnitligt 65 000 hl stille rødvine.
Vinene har en intens rød farve.
De er oftest sammenstikninger, hvori druesorten cabernet-sauvignon N udgør størsteparten.
Denne sort giver vinene en solid struktur med en rig tanninstruktur.
Druesorten Merlot N supplerer ofte de krydrede noter med noter af røde frugter.
Strukturen og kompleksiteten kan styrkes med druesorten cabernet franc N eller sorten petit verdot N, som også giver friskhed i år med høj modning.
Disse kraftige vine kræver flere års lagring, hvilket tilfører dem rundhed, frugtighed og finesse.
Den enestående komplementaritet mellem jordbunden og vinmarkernes topografiske beliggenhed tæt på flodmundingen, der beskytter vindyrkningsarealerne mod for store klimatiske udsving, ligger til grund for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Saint-Estèphes« kvalitet og originale karakter.