24.2.2022
CS
Úřední věstník Evropské unie
C 88/63
Sauvignon B – Sauvignon blanc Sauvignon gris G – Fié gris Sémillon B
8.
Popis souvislostí V zeměpisné oblasti panují díky blízkosti velkých vodních ploch (Atlantského oceánu, ústí řeky Gironde, údolí řek Garonne a Dordogne), které hrají významnou termoregulační roli, výjimečné a relativně stálé klimatické podmínky pro výrobu vína.
Čím více se však vzdalujeme od moře a velkých údolí a přibližujeme se k hustým lesním porostům Landes, Saintonge a Double Périgourdine, tím je zmírňující vliv oceánu na jarní mrazy méně výrazný.
Tato zvláštní situace je důvodem sporého osazení vinnou révou v severním výběžku a jižní části jihozápadního výběžku zeměpisné oblasti.
Zeměpisná oblast se rozkládá na území 497 z 538 obcí departementu Gironde, s výjimkou jeho jihozápadu, kde nejsou pro vinařství vhodné podmínky a daří se tam lesnictví.
Odrůdy z Bordelais, které se od 17. a 18. století pěstují v oceánských klimatických podmínkách, vyžadují využití podpůrných tyčí a postupně obecně zavedených podpůrných konstrukcí zajišťujících přiměřené rozložení sklizně a dostatečně velkou plochu listu pro správnou syntézu chlorofylu potřebnou k dosažení optimální zralosti.
Pokud je réva sklizena při optimální zralosti, je zajištěna vynikající vyváženost mezi cukrem a kyselostí, jež je nezbytná jak pro svěžest, tak druhotné kvašení vína.
Na základě různých typů půdy a různých orientací svahu byly podle vlastností prostředí vyšlechtěny a přizpůsobeny různé odrůdy a vysvětluje se jimi tradiční oblíbenost vín z několika odrůd (asembláž).
Lze rozlišit čtyři typy půd: — jílovito-vápenité půdy a slínito-vápenité půdy, jež jsou na svazích velmi rozšířené a na nichž se velmi daří odrůdě Merlot N, — křemičité půdy s jíly a vápencovými složkami, jež jsou výborné např. pro odrůdy Merlot N a Sauvignon B, — písčitojílovitohlinité půdy („boulbènes“) s jemnými křemičitými složkami, které tvoří lehčí půdy vhodné pro produkci základních vín z bílých odrůd, — štěrkové půdy sestávající ze štěrku, vodou omletého křemene a více či méně hrubých písků, které tvoří dobře odvodněné terasy, jež jsou prosluněné a dokonale se na nich daří vinné révě, zejména odrůdě Cabernet Sauvignon N.
Na základě této zkušenosti s oddělenou vinifikací odrůd révy vyrábějí vinaři své směsi, jejichž složení vychází z dokonale ovládaného know-how podle odrůd a označení ročníku, tak aby zajistili určitou konzistenci kyselé a ovocné vyváženosti vín.
Zachování celistvosti hroznů od sklizně a během přepravy, jakož i přísná pravidla lisování vymezená ve specifikaci produktu, zaručují čirost šťávy.
Pro kvalitu druhotného kvašení je nezbytné použít síření jen v omezené míře.
Zrání na kalech umožňuje rozvoj terciárních aromat, což přispívá ke komplexitě vín.
Díky přístavu a úzkým historickým vazbám na další země, jež daly velmi brzy vzniknout strukturovanému a silnému obchodu, se vinice regionu Bordeaux vždy orientovala na zbytek světa, přičemž se využívaly nebo rozšiřovaly technické inovace, podporovala dynamika zemědělských podniků, a tak bylo možné při dodržování starobylých zvyků posilovat, rozvíjet a vyvážet dovednosti a znalosti.
Od navázání výsadních vztahů s Anglií v 12. století až do dobytí asijských trhů, které se od té doby otevřely vinařským výrobkům, se vinaři regionu Bordeaux dokázali přizpůsobit změnám na trzích s respektem k prostředí, ve kterém je vinice vysázena.
Proto je rozmanitost produktů značná a vína „Crémants de Bordeaux“, jejichž objemy postupně narůstají, zmíněnou dynamiku dosvědčují.
Ačkoli představuje pouze část vinařské výroby regionu Bordeaux, ilustruje víno „Crémant de Bordeaux“ nepřebernou škálu možností tradičních odrůd a dlouholetou schopnost, díky níž si vinaři regionu Bordeaux osvojili příslušné techniky vinifikace a inovace.
V bílém či růžovém víně „Crémant de Bordeaux“ se snoubí odrůdy regionu Bordeaux s metodami vinifikace tradičním druhotným kvašením.