C 81/78
SV
Europeiska unionens officiella tidning
18.2.2022
Torsdagen, 24 juni 2021
(EMU) och aktiveringen av övergångsklausuler.
Parlamentet konstaterar att inget förslag renderade mer än fyra motiverade yttranden.
Parlamentet påminner om att fördragen fastställer en roll för det interparlamentariska samarbetet och ger de nationella parlamenten ansvar för att kontrollera lagstiftningsinitiativ och andra initiativ.
Parlamentet välkomnar de nationella parlamentens aktiva deltagande i lagstiftningsdialogen med EU-institutionerna via andra medel än mekanismen för subsidiaritetsprövning.
Parlamentet påminner om att förfarandet med ”orange kort” aldrig har aktiverats och att förfarandet med ”gult kort” endast har aktiverats tre gånger, av totalt 439 motiverade yttranden och 5 513 yttranden under perioden 2007–2019.
Parlamentet konstaterar att genomförandet av de nationella parlamentens rätt att kontrollera efterlevnaden av subsidiaritetsprincipen, på grundval av det så kallade systemet för tidig varning, bitvis har förbättrat förbindelserna mellan EU-institutionerna och de nationella parlamenten.
Parlamentet betonar kommissionens åtagande att i framtiden sammanställa samlade svar när minst fyra parlament har avgett motiverade yttranden och att visa flexibilitet när det gäller den fördragsbaserade tidsfrist på åtta veckor som de nationella parlamenten har på sig att avge sina motiverade yttranden genom att ta hänsyn till gemensamma semesterperioder och andra lediga perioder.
Parlamentet anser att konferensen om Europas framtid kommer att vara ett gyllene tillfälle för medborgarna att kommunicera om lagstiftningens verkliga konsekvenser på nationellt plan och komma med förslag om hur man uppnår målen om bättre lagstiftning och om hur man bl.a. omprövar subsidiaritetsprocessen.
Parlamentet påminner om att insyn och allmänhetens tillgång är avgörande för lagstiftningsprocessen och även rättfärdigar involveringen av nationella och regionala parlament och ökar legitimiteten i och förtroendet för Europeiska unionens demokratiska lagstiftningsprocess.
Parlamentet välkomnar i detta hänseende de framsteg som det uppnått när det gäller offentliggörande av flerkolumnsdokumenten till följd av domen i målet De Capitani. 14.
Europaparlamentet noterar att 26 av totalt 41 kamrar i nationella parlament utfärdade motiverade yttranden 2016 och att detta antal minskade till 19 under 2017 och 14 under 2018.
Parlamentet betonar att denna minskning går hand i hand med en generell minskning av antalet motiverade yttranden. 15.
Europaparlamentet understryker att utvecklingen av antalet yttranden och motiverade yttranden under perioden 2007–2019 visar att de nationella parlamenten i allt högre grad efterfrågar mer politisk dialog och ett större deltagande i debatten om EU:s politik, och att de därför ägnar mindre tid åt analyser av EU:s lagstiftningsförslag. 16.
Europaparlamentet konstaterar att 2019 var det första året efter införandet av mekanismen för subsidiaritetspröv­ ning då de nationella parlamenten inte lämnade några motiverade yttranden till följd av en drastisk nedgång i kommissionens lagstiftningsverksamhet under övergångsåret mellan två kommissioner. 17.
Europaparlamentet påminner om att kommissionen är skyldig att samråda så brett som möjligt med berörda parter innan lagstiftningsförslag läggs fram, och att den då ska ta hänsyn till den planerade åtgärdens regionala och lokala dimension. 18.
Europaparlamentet påminner om att tillämpningen av principen ”tänk småskaligt först”, som fastställs i småföretagsakten, är en mycket viktig del av proportionalitetsprövningen före varje lagstiftningsförslag, och bör syfta till att se till att små och medelstora företags röster hörs och att deras intressen beaktas så tidigt som möjligt, i syfte att skapa ett gynnsamt företagsklimat för utvecklingen av små och medelstora företag, som utgör ryggraden i vår europeiska ekonomi. 19.
Europaparlamentet beklagar att ”effektiviteten i institutionens beslutsprocess” rutinmässigt åberopas för att neka tillgång till förberedande lagstiftningshandlingar, vilket riskerar att leda till att undantag från allmänhetens tillgång till handlingar blir regel. 20.
Europaparlamentet välkomnar ingåendet av det interinstitutionella avtalet om ett obligatoriskt öppenhetsregister för EU-institutionerna, däribland rådet. 21.
Europaparlamentet betonar att förhandskonsekvensbedömningar, tillsammans med samråd med berörda parter, är viktiga verktyg för att fatta välgrundade beslut, och är ett viktigt instrument för att säkerställa att subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna respekteras och för att främja ansvarsskyldighet och effektivitet.
Parlamentet understryker behovet av att främja och uppmuntra regelbunden dialog och verkliga och transparenta samråd med alla berörda parter.
Parlamentet välkomnar användningen av verktyg för bättre lagstiftning och samarbete med olika relevanta experter på EU-nivå vid utarbetandet av konsekvensbedömningar.
Parlamentet understryker behovet av att förenkla dessa verktyg och göra dem lättare att förstå och använda för berörda parter.
Parlamentet understryker att det finns ett akut behov av att generellt förbättra konsekvensbedömningarna när det gäller subsidiaritet och proportionalitet.
Parlamentet betonar att alla konsekvensbedömningar, utvärderingar och kontroller av ändamålsenligheten bör innehålla en analys av subsidiaritet och proportionalitet.
Parlamentet välkomnar användningen av instrument såsom programmet om lagstiftningens ändamåls­