C 81/78
SL
Uradni list Evropske unije
18.2.2022
četrtek 24. junij 2021
pomembna institucionalna vprašanja, kot sta dokončanje ekonomske in monetarne unije (EMU) ter uporaba premostitvenih klavzul; ugotavlja, da noben predlog ni prejel več kot štirih obrazloženih mnenj; opozarja, da Pogodbi določata vlogo medparlamentarnega sodelovanja ter pristojnost nacionalnih parlamentov, da preučijo zakonodajne in nezakonodajne pobude; pozdravlja dejavno sodelovanje nacionalnih parlamentov v zakonodajnem dialogu z institucijami EU tudi na druge načine, ne le prek mehanizma za preverjanje subsidiarnosti; opozarja, da pri skupno 439 obrazloženih mnenjih in 5 513 mnenjih med letoma 2007 in 2019 nikoli ni bil sprožen postopek „oranžnega kartona“, postopek „rumenega kartona“ pa le trikrat; ugotavlja, da so se z uveljavljanjem pravice nacionalnih parlamentov, da nadzorujejo skladnost z načelom subsidiarnosti na podlagi tako imenovanega sistema zgodnjega opozarjanja, delno izboljšali odnosi med institucijami EU in nacionalnimi parlamenti; opozarja na zavezo Komisije, da bo v prihodnje zagotovila skupne odgovore, ko vsaj štirje parlamenti pripravijo obrazložena mnenja, ter izkazala prožnost glede osemtedenskega roka iz Pogodb, v katerem morajo nacionalni parlamenti predložiti svoja obrazložena mnenja, in sicer z upoštevanjem skupnih praznikov in obdobij počitnic; meni, da je konferenca o prihodnosti Evrope odlična priložnost, da lahko državljani predstavijo dejanski učinek zakonodaje na nacionalni ravni ter predlagajo, kako doseči cilje za boljšo pripravo zakonodaje, vključno s ponovno oceno postopka subsidiarnosti; opozarja, da sta preglednost in dostop javnosti bistvena za zakonodajni proces ter upravičujeta sodelovanje nacionalnih in regionalnih parlamentov, hkrati pa dajeta večjo legitimnost demokratičnemu zakonodajnemu postopku Evropske unije in krepita zaupanje vanj; pozdravlja napredek Parlamenta pri razkrivanju dokumentov v več stolpcih na podlagi sodbe v zadevi De Capitani;
14. ugotavlja, da je leta 2016 le 26 od 41 domov nacionalnih parlamentov pripravilo obrazloženo mnenje, leta 2017 se je to število zmanjšalo na 19, leta 2018 pa na 14 domov; poudarja, da se je sočasno zmanjševalo tudi število obrazloženih mnenj na splošno;
15. poudarja, da gibanje števila mnenj in obrazloženih mnenj med letoma 2007 in 2019 kaže, da nacionalni parlamenti vse pogosteje zahtevajo več političnega dialoga in večje vključevanje v razpravo o politikah EU, zato namenjajo manj časa namenjajo normativni analizi zakonodajnih predlogov EU;
16. se zaveda, da je bilo leto 2019 prvo leto po uvedbi mehanizma za preverjanje subsidiarnosti, ko nacionalni parlamenti niso predložili nobenega obrazloženega mnenja, zlasti zaradi precej manjše zakonodajne dejavnosti Komisije v predhodnem letu med dvema mandatoma;
17. opozarja, da se mora Komisija v čim večjem obsegu pred vsakim zakonodajnim predlogom posvetovati z deležniki ter pri tem upoštevati regionalno in lokalno razsežnost predvidenih ukrepov;
18. opozarja, da je upoštevanje načela „najprej pomisli na male“ v aktu za mala podjetja bistveni element pri preverjanju sorazmernosti pred vsakim zakonodajnim predlogom, pri čemer bi se moral slišati glas malih in srednjih podjetij ter bi se morali čim prej upoštevati njihovi interesi, da bi ustvarili spodbudno poslovno okolje za razvoj malih in srednjih podjetij, ki so hrbtenica evropskega gospodarstva;
19. obžaluje, da se pri zavračanju dostopa do pripravljalnih zakonodajnih dokumentov rutinsko sklicuje na učinkovitost postopka odločanja institucije, zaradi česar bodo lahko izjeme pri dostopu javnosti postale pravilo;
20. pozdravlja sklenitev Medinstitucionalnega sporazuma o obveznem registru za preglednost za institucije EU, tudi za Svet;
21. poudarja, da so predhodne ocene učinka skupaj s posvetovanjem z deležniki pomembno orodje za sprejemanje odločitev na podlagi informacij ter za spoštovanje načel subsidiarnosti in sorazmernosti ter spodbujanje odgovornosti in učinkovitosti; poudarja, da je treba promovirati in spodbujati reden dialog ter ustrezno in pregledno posvetovanje z vsemi ustreznimi deležniki; pozdravlja uporabo orodij za boljšo pripravo zakonodaje in sodelovanje z različnimi strokovnjaki na ravni EU pri pripravi ocen učinka; poudarja, da je treba ta orodja poenostaviti, da jih bodo deležniki lažje razumeli in uporabljali; poudarja, da je nujno treba izboljšati ocene učinka na splošno na področju subsidiarnosti in sorazmernosti; poudarja, da je treba pri vseh ocenah učinka, ocenah in preverjanjih ustreznosti pripraviti analizo subsidiarnosti in sorazmernosti; pozdravlja uporabo instrumentov, kot sta program ustreznosti in uspešnosti predpisov (REFIT) ter Odbor za