C 81/78
SK
Úradný vestník Európskej únie
18.2.2022
Štvrtok 24. júna 2021
(HMÚ) a aktivácia premosťovacích doložiek; konštatuje, že k žiadnemu návrhu neboli doručené viac ako štyri odôvodnené stanoviská; pripomína, že v zmluvách sa stanovuje úloha medziparlamentnej spolupráce a národným parlamentom sa v nich zveruje zodpovednosť za skúmania legislatívnych a nelegislatívnych iniciatív; víta aktívnu účasť národných parlamentov na legislatívnom dialógu s inštitúciami EÚ inými prostriedkami, ako je postup kontroly dodržiavania zásady subsidiarity; pripomína, že postup „oranžovej karty“ nebol nikdy aktivovaný a že postup „žltej karty“ bol v období 2007 – 2019 aktivovaný len v troch prípadoch z celkového počtu 439 odôvodnených stanovísk a 5 513 stanovísk; konštatuje, že uplatňovanie práva vnútroštátnych parlamentov na kontrolu súladu so zásadou subsidiarity na základe tzv. systému včasného varovania čiastočne zlepšilo vzťahy medzi inštitúciami EÚ a národnými parlamentmi; vyzdvihuje záväzok Komisie poskytovať v budúcnosti súhrnné odpovede v prípadoch, keď aspoň štyri parlamenty vydajú odôvodnené stanoviská, a preukázať pružnosť týkajúcu sa osemtýždňovej lehoty, ktorá vychádza zo Zmlúv a v ktorej musia národné parlamenty predložiť svoje odôvodnené stanoviská, a to pri zohľadnení bežných období dovoleniek a období, keď sa nevykonávajú pracovné činnosti; domnieva sa, že Konferencia o budúcnosti Európy bude pre občanov vynikajúcou príležitosťou informovať o skutočnom dosahu právnych predpisov na vnútroštátnej úrovni a predkladať návrhy, ako lepšie dosahovať ciele lepšej tvorby práva, a to aj návrhmi na prehodnotenie postupu kontroly subsidiarity; pripomína, že transparentnosť a prístup verejnosti majú zásadný význam pre legislatívny proces a že takisto odôvodňujú zapojenie národných a regionálnych parlamentov, a zároveň zaisťujú väčšiu legitímnosť a dôveru v demokratický legislatívny proces Európskej únie; v tejto súvislosti víta pokrok, ktorý Európsky parlament dosiahol pri zverejňovaní viacstĺpcových dokumentov v dôsledku rozsudku vo veci De Capitani;
14. konštatuje, že v roku 2016 vydalo odôvodnené stanoviská 26 z celkového počtu 41 komôr národných parlamentov a že tento počet klesol v roku 2017 na 19 a v roku 2018 na 14; zdôrazňuje, že toto zníženie ide ruka v ruke s celkovým znížením počtu odôvodnených stanovísk;
15. zdôrazňuje, že trend počtu stanovísk a odôvodnených stanovísk v období rokov 2007 – 2019 ukazuje, že národné parlamenty čoraz častejšie požadujú intenzívnejší politický dialóg a väčšie zapojenie do diskusie o politikách EÚ, a preto venujú menej času normatívnej analýze legislatívnych návrhov EÚ;
16. uznáva skutočnosť, že rok 2019 bol prvým rokom od zavedenia postupu kontroly subsidiarity, v ktorom národné parlamenty nepredložili žiadne odôvodnené stanoviská v dôsledku prudkého poklesu legislatívnej činnosti Komisie počas prechodného roka medzi dvomi Komisiami;
17. pripomína, že Komisia je povinná uskutočniť pred akýmkoľvek legislatívnym návrhom čo najviac konzultácií so zainteresovanými stranami a zohľadniť pritom regionálny a miestny rozmer plánovaných opatrení;
18. pripomína, že uplatňovanie zásady „najskôr myslieť na malých“, ktorá je zakotvená v iniciatíve „Small Business Act“ pre Európu, je podstatným prvkom testu proporcionality pred akýmkoľvek legislatívnym návrhom a jeho cieľom by malo byť zabezpečiť, aby sa zohľadňovali názory MSP a aby sa ich záujmy čo najskôr brali do úvahy s cieľom vytvoriť podnikateľské prostredie priaznivé pre rozvoj MSP, ktoré sú ústrednou oporou našej európskej ekonomiky;
19. vyjadruje poľutovanie nad bežným postupom v praxi, keď sa „účinnosť rozhodovacieho procesu inštitúcie“ opakovane využíva na odmietnutie prístupu k legislatívnym prípravným dokumentom, čo predstavuje riziko, že výnimky z prístupu verejnosti k dokumentom sa stanú de facto pravidlom;
20.
víta uzavretie medziinštitucionálnej dohody o povinnom registri transparentnosti pre inštitúcie EÚ vrátane Rady;
21. zdôrazňuje, že posúdenia vplyvu ex ante sú spolu s konzultáciami so zainteresovanými stranami dôležitými nástrojmi na dosiahnutie informovaných rozhodnutí a kľúčovým nástrojom na zabezpečenie dodržiavania subsidiarity a proporcionality a na podporu zodpovednosti a efektívnosti; zdôrazňuje potrebu presadzovať a podporovať pravidelný dialóg a riadne a transparentné konzultácie so všetkými príslušnými zainteresovanými stranami; víta používanie nástrojov na lepšiu tvorbu práva a spoluprácu s rôznymi príslušnými odborníkmi na úrovni EÚ pri vypracúvaní posúdení vplyvu; zdôrazňuje, že tieto nástroje treba zjednodušiť a zabezpečiť, aby boli pre zainteresované strany zrozumiteľnejšie a ľahšie sa používali; zdôrazňuje, že je naliehavo potrebné zlepšiť posúdenia vplyvu vo všeobecnosti, pokiaľ ide o subsidiaritu a proporcionalitu; zdôrazňuje, súčasťou všetkých posúdení vplyvu, hodnotenia a kontroly vhodnosti by mala byť analýza subsidiarity a proporcionality; víta používanie nástrojov, ako je Program regulačnej vhodnosti a efektívnosti (REFIT) a výbor pre kontrolu regulácie, ktoré sa od roku 2017 snažili identifikovať príležitosti na zjednodušenie a zníženie zbytočných