18.2.2022
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
C 81/25 Miercuri, 23 iunie 2021
57. reamintește că investițiile din sectorul privat ar putea juca un rol important în contribuția la redresarea economică și la atingerea ODD, având în vedere nevoile mai mari generate de pandemie; solicită ca rolul sectorului privat și al finanțării mixte să fie explorat în continuare ca parte a eforturilor de redresare și de consolidare a rezilienței;
58. subliniază că pandemiile sunt adesea de origine zoonotică; subliniază, prin urmare, necesitatea de a sprijini programe educative menite să informeze cu privire la pericolele pe care le implică vânătoarea și comerțul cu animale sălbatice, precum și cu privire la necesitatea unei protecții și refaceri mai stricte a ecosistemelor și a habitatelor și de a face față provocărilor pe care le implică agricultura industrială; solicită un sprijin mai mare pentru țările partenere în prevenirea braconajului și a traficului de animale sălbatice, asigurând în special implicarea comunităților locale în protecția speciilor sălbatice; consideră că este necesar să se aloce mai multe fonduri UE pentru cercetarea anticipativă privind legăturile dintre sănătatea umană, sănătatea animală și ecosisteme, pentru a mări disponibilitatea de a răspunde la viitoarele crize sanitare cauzate de mutațiile de origine zoonotică ale virusului;
59. este de părere că reziliența la viitoarele crize de sănătate publică trebuie să se bazeze, de asemenea, pe cercetarea bolilor care cauzează în mod regulat epidemii mortale în țările în curs de dezvoltare; regretă că, în prezent, nu există suficiente cercetări privind dezvoltarea de vaccinuri care să prevină în mod eficace bolile recurente în țările în curs de dezvoltare, cum ar fi malaria sau zika; invită UE și statele sale membre să finanțeze mai multe activități de cercetare în vederea dezvoltării de vaccinuri care să prevină epidemiile viitoare ale unor astfel de boli;
60. subliniază că, chiar și în perioadele de criză, producția și distribuția de alimente trebuie să constituie o prioritate absolută; consideră că ar trebui să se reducă dependența de sursele externe de alimente, plante, semințe și îngrășăminte și, pe de altă parte, ar trebui să se majoreze producția locală și diversificată de alimente; salută, în acest sens, sprijinul UE pentru agroecologie, care trebuie consolidat în continuare; solicită sprijin pentru schimbul de cunoștințe cu privire la semințele agroecologice noi, vechi și mai rezistente;
61. reamintește că țările în curs de dezvoltare sunt vulnerabile din punct de vedere istoric la șocurile externe din cauza bazelor de export reduse și a economiilor mai puțin diversificate; subliniază, prin urmare, că una dintre principalele provocări pentru țările în curs de dezvoltare este de a urca în lanțul valoric global prin diversificare economică și de a trece de la un model de producție orientat spre export la o dezvoltare bazată pe piețele interne și regionale; subliniază, în acest sens, rolul esențial al cooperării economice regionale, al politicii industriale interne și al promovării investițiilor pentru a mări autonomia națională sau regională în producția de bunuri și servicii esențiale; consideră că, în acest context, este esențial să se utilizeze finanțarea și practicile comerciale, în vederea promovării integrării standardelor de sustenabilitate de-a lungul întregului lanț de investiții; reiterează că diligența necesară a întreprinderilor în ceea ce privește drepturile omului și mediul este o condiție necesară pentru a preveni și a atenua crizele viitoare și pentru a asigura lanțuri valorice sustenabile;
62. subliniază că investițiile în acțiunile de redresare trebuie să fie responsabile, în conformitate cu Orientările voluntare ale CFS privind guvernanța responsabilă a proprietății funciare, a locurilor de pescuit și a pădurilor în contextul securității alimentare naționale și cu principiile sale pentru investiții responsabile în agricultură și în sistemele alimentare, să atenueze schimbările climatice și să stimuleze reziliența populațiilor vulnerabile;
63.
invită UE să integreze mai bine drepturile copiilor în lupta împotriva schimbărilor climatice și în acțiunile sale de promovare a rezilienței și a pregătirii pentru dezastre direct în sectoare sociale precum educația, sănătatea, WASH, alimentația și protecția socială și a copilului;
Legătura dintre domeniul umanitar, dezvoltare și pace
64. subliniază că punerea în practică a legăturii dintre domeniul umanitar, dezvoltare și pace trebuie să fie o prioritate în programarea IVCDCI – Europa în lume în țările fragile; invită DG ECHO, DG INTPA și DG NEAR din cadrul Comisiei să pună în aplicare programe complementare adaptate contextelor și oportunităților locale, ori de câte ori este posibil, pentru a face posibilă o consolidare reciprocă a diferitelor componente ale acestei legături;
65. subliniază necesitatea de a colabora cu comunitățile locale și organizațiile societății civile în definirea și punerea în aplicare a răspunsului la criza provocată de pandemia de COVID-19; subliniază rolul Corpului european de solidaritate în sprijinirea organizațiilor societății civile de pe teren care oferă asistență persoanelor aflate în dificultate;