C 81/76
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
18.2.2022.
Ceturtdiena, 2021. gada 24. jūnijs
G. tā kā tīmekļa portāls “Izsakiet savu viedokli” ir izrādījies noderīgs to iedzīvotāju un ieinteresēto personu piekļuves punkts, kuri vēlas piedalīties Komisijas veiktajā rīcībpolitikas izstrādē; tā kā Eiropas Revīzijas palāta 2019. gadā tomēr publicēja īpašu ziņojumu, kurā ir formulēta virkne ieteikumu, kā minēto portālu uzlabot, jo īpaši attiecībā uz tulkošanas izmantošanu; H. tā kā 2018. gadā Komisija aizsāka praksi apvienot ziņojumus par subsidiaritātes un proporcionalitātes principa piemērošanu ES tiesību aktu izstrādē ar ziņojumiem par savām attiecībām ar valstu parlamentiem, tādējādi priekšplānā vairāk izvirzot valstu parlamentu viedokļus un izvairoties no abu gada ziņojumu pārklāšanās; I. tā kā Komisija 2017. gadā no valstu parlamentiem par subsidiaritātes principu saņēma 52 pamatotus atzinumus, 2018. gadā — 37, bet 2019. gadā — nevienu; J. tā kā valstu parlamenti 2019. gadā pamatotos atzinumus nesniedza nevis tāpēc, ka labāk tika īstenoti subsidiaritātes un proporcionalitātes princips, bet gan tāpēc, ka 2019. gads bija uzskatāms par pārejas gadu starp diviem Komisijas sastāviem, kurā turklāt beidzās Eiropas Parlamenta iepriekšējais sasaukuma pilnvaru termiņš un notika Eiropas Parlamenta vēlēšanas, un tādēļ tas bija gads, kurā tika formulēts mazāks skaits likumdošanas iniciatīvu un priekšlikumu nekā iepriekšējos gados; K. tā kā Parlaments atbalsta nepieciešamību dalībvalstu parlamentus kopā ar Eiropas Parlamentu vairāk iesaistīt ciešākas sadarbības demokrātiskajā kontrolē ar nosacījumu, ka tā attiecas uz dalītās kompetences politikas jomām; L. tā kā Reģionu komiteja nesen — 2021. gada martā — ieviesa Reģionālo centru 2.0; tā kā šis projekts tika uzsākts pēc Komitejas iniciatīvas, lai uzraudzītu, kā ES politika darbojas uz vietas; M. tā kā viens no Regulējuma kontroles padomes uzdevumiem ir arī novērtēt ietekmes novērtējumu kvalitāti; N. tā kā Komisija ir apņēmusies piemērot principu “viens pieņemts — viens atcelts”, kas nozīmē, ka ikvienā tiesību aktā priekšlikumam, kas rada jaunu slogu, iedzīvotāji un uzņēmumi būtu jāatbrīvo no līdzvērtīga, ES līmenī tajā pašā rīcībpolitikas jomā uzlikta sloga, bet līdz šim šis princips veiksmīgi piemērots nav; O. tā kā pašreizējā krīze ir aktualizējusi vajadzību apzināt un mazināt nevajadzīgu regulatīvo slogu, lai nodrošinātu, ka, piemērojot ES tiesību aktus, panāk rezultātus, kurus, minētos aktus pieņemot, bija iecerēts panākt, vienlaikus saprātīgos termiņos samazinot nevajadzīgās izmaksas, jo īpaši, paātrinot patērētajiem, maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) un mikrouzņēnumiem paredzētos atbalsta pasākumus; tā kā patērētāju, darba ņēmēju, MVU un iedzīvotāju kopumā interesēs tiesību aktiem vajadzētu būt līdzsvarotiem, saprotamiem, visaptverošiem, iekļaujošiem un attiecīgā gadījumā balstītiem uz vajadzīgajiem zinātniskajiem pierādījumiem; uzsver, ka attiecībā uz mikrouzņēmumiem un MVU būtu jānosaka tikai samērīgi pienākumi, ņemot vērā to īpatnības un to nozares raksturlielumus, un mudina Komisiju veikt stingrus izpildes nodrošināšanas pasākumus, ar kuriem ierobežo tirgus sadrumstalotību, likvidē nepamatotus tirgus šķēršļus un nodrošina vienlīdzīgus konkurences apstākļus; tā kā, īstenojot labāku likumdošanas procesu, labums būtu tomēr jāgūst visiem un tam būtu jākalpo Eiropas sabiedrības interesēm; P. tā kā Parlamentam, Komisijai un Padomei kā likumdošanas iestādēm ir jāievēro kompetences piešķiršanas, subsidiaritātes un proporcionalitātes princips; 1.
atgādina par to, cik svarīgi ir Komisijas gada ziņojumi par subsidiaritāti un proporcionalitāti;
2. atzinīgi vērtē to, ka vienmēr tiek apsvērta subsidiaritātes un proporcionalitātes principa piemērošana — tie ir Eiropas Savienības rīcību diktējoši principi; atgādina par to, cik svarīga ir ES līmenī panākt kopēju subsidiaritātes un proporcionalitātes sapratni un konstatē iepriekšējos ziņojumos paustās bažas par to, ka Komisijas sagatavotie gada ziņojumi par subsidiaritāti un proporcionalitāti ir diezgan formāli, jo tajos bieži vien nav sīki izvērtēts, kā šie principi tiek ievēroti ES rīcībpolitikas darināšanā; atzīst, ka Komisijas subsidiaritātei un proporcionalitātei veltītie gada ziņojumi kļūst aizvien visaptverošāki; 3. atgādina par to, cik nozīmīgi ir tas, lai LES 5. pantā nostiprinātais subsidiaritātes un proporcionalitātes princips, saskaņā ar kuru lēmumi ir jāpieņem vispiemērotākajā rīcībpolitikas līmenī —, cik vien iespējams, pietuvināti iedzīvotājiem —, nemitīgi tiktu ievērots un lai ES līmeņa rīcība tiktu pamatota, ņemot vērā dalībvalstu, reģionu un vietējā līmenī pieejamās iespējas, vienlaikus nodrošinot atbilsmi šādiem trim pamatprocesiem: retrospektīvs novērtējums,