18.2.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 81/25 Trešdiena, 2021. gada 23. jūnijs
57. atgādina, ka, ņemot vērā pandēmijas izraisīto vajadzību palielināšanos, privātā sektora ieguldījumiem var būt svarīga loma ekonomikas atveseļošanas veicināšanā un IAM sasniegšanā; aicina sīkāk izpētīt privātā sektora un apvienotā finansējuma lomu atveseļošanas un noturības centienos;
58. norāda, ka šīm pandēmijām bieži vien ir zoonotiska izcelsme; tādēļ uzsver, ka ir jāatbalsta izglītības programmas par medību un savvaļas dzīvnieku tirdzniecības bīstamību un nepieciešamību labāk aizsargāt un atjaunot ekosistēmas un dzīvotnes un jārisina rūpnieciskās lauksaimniecības radītās problēmas; prasa sniegt lielāku atbalstu partnervalstīm malumedniecības un savvaļas dzīvnieku nelikumīgas tirdzniecības novēršanā, jo īpaši nodrošinot, ka savvaļas augu un dzīvnieku aizsardzībā tiek iesaistītas vietējās kopienas; uzskata, ka vairāk ES finansējuma būtu jāpiešķir apsteidzošiem pētījumiem par cilvēka veselības, dzīvnieku veselības un ekosistēmu saikni, lai palielinātu gatavību reaģēt uz turpmākām veselības krīzēm, kas radušās zoonotiskas izcelsmes vīrusa mutāciju dēļ;
59. uzskata, ka noturība pret turpmākām sabiedrības veselības krīzēm arī ir jāveido, pamatojoties uz pētījumiem par slimībām, kas jaunattīstības valstīs regulāri izraisa nāvējošus uzliesmojumus; pauž nožēlu par to, ka pašlaik netiek pietiekami pētīta tādu vakcīnu izstrāde, kas varētu novērst saslimšanu ar tādām jaunattīstības valstīs izplatītām slimībām kā malārija vai Zikas vīrusslimība; aicina ES un dalībvalstis finansēt vairāk pētījumu ar mērķi izstrādāt vakcīnas, kas novērstu turpmākus šo slimību uzliesmojumus;
60. norāda, ka pat krīzes apstākļos absolūta prioritāte ir jāpiešķir pārtikas ražošanai un izplatīšanai; uzskata, ka ir jāsamazina atkarība no ārējiem pārtikas, augu, sēklu un mēslojuma piegādātājiem un jāpalielina vietēja un diversificēta lauksaimnieciskā ražošana; šajā sakarībā atzinīgi vērtē ES atbalstu agroekoloģijai, kas būtu vēl vairāk jāstiprina; aicina atbalstīt dalīšanos zināšanās par jaunu, vecu un izturīgāku agroekoloģisko šķirņu sēklām;
61. atgādina, ka jaunattīstības valstis tradicionāli ir neizturīgākas pret ārējiem satricinājumiem, ņemot vērā to šauro eksporta bāzi un ne pārāk diversificēto ekonomiku; tādēļ uzsver, ka viens no galvenajiem jaunattīstības valstu izaicinājumiem ir virzīties augšup globālās vērtības ķēdē, diversificējot ekonomiku, un pāriet no eksportorientēta ražošanas modeļa uz attīstības modeli, kas pamatojas uz vietējo un reģionālo tirgu; šajā nolūkā uzsver — lai palielinātu valsts vai reģionālo autonomiju būtisko preču un pakalpojumu ražošanā, ir ļoti svarīgi īstenot reģionālo ekonomisko sadarbību, vietējo rūpniecības politiku un veicināt ieguldījumus; pamatojoties uz iepriekš minēto, uzskata, ka ir būtiski izmantot finansējumu un uzņēmējdarbības praksi, lai veicinātu ilgtspējas standartu iestrādāšanu visā ieguldījumu ķēdē; atkārtoti norāda, ka obligātā prasība uzņēmumiem nodrošināt pienācīgu rūpību cilvēktiesību un vides jomā ir priekšnosacījumi, lai novērstu un mazinātu turpmākās krīzes un nodrošinātu ilgtspējīgas vērtību ķēdes;
62. uzsver, ka ieguldījumiem atveseļošanas pasākumos ir jābūt atbildīgiem, saskaņā ar CFS Brīvprātīgajām pamatnostādnēm par zemes, zvejniecību un mežu īpašuma atbildīgu pārvaldību valsts pārtikas nodrošinājuma kontekstā un tās principiem par atbildīgiem ieguldījumiem lauksaimniecībā un pārtikas sistēmās, ar tiem ir jāmazina klimata pārmaiņas un jāveicina visneaizsargātāko iedzīvotāju noturība;
63. aicina ES labāk integrēt bērna tiesības klimata pārmaiņu apkarošanā un tās pasākumos, ar kuriem tieši veicina noturību un gatavību katastrofām tādās sociālajās jomās kā izglītība, veselība, WASH, uzturs, sociālā aizsardzība un bērna aizsardzība;
Humānās palīdzības, attīstības un miera saikne
64. uzsver, ka nestabilām valstīm paredzēto NDICI – Globālā Eiropa programmu veidošanā prioritāte ir jāpiešķir humānās palīdzības, attīstības un miera saiknes īstenošanai; aicina Komisijas Eiropas Civilās aizsardzības un humānās palīdzības operāciju ģenerāldirektorātu (DG ECHO), Starptautisko partnerību ģenerāldirektorātu (DG INTPA) un Kaimiņattiecību politikas un paplašināšanās sarunu ģenerāldirektorātu (DG NEAR) pēc iespējas īstenot vietējai situācijai un iespējām pielāgotas papildprogrammas, lai savstarpēji pastiprinātu dažādus šīs saiknes aspektus;
65. uzsver, ka Covid-19 krīzes atbildes pasākumu noteikšanā un īstenošanā ir jāstrādā kopā ar vietējām kopienām un pilsoniskās sabiedrības organizācijām; uzsver Eiropas Solidaritātes korpusa nozīmi to uz vietas esošo pilsoniskās sabiedrības organizāciju atbalstīšanā, kas sniedz palīdzību grūtībās nonākušiem cilvēkiem;