C 81/20
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
18.2.2022.
Trešdiena, 2021. gada 23. jūnijs
tostarp WASH, un izglītības, veselības aprūpes un aprūpes pakalpojumiem, un līdz ar to tiek būtiski apdraudēta šo bērnu attīstība, nākotnes izredzes un veselība;
19. uzsver, ka Covid-19 pandēmijas uzliesmojuma radītās sekas nesamērīgi skar nabadzīgākos un visnelabvēlīgākajā situācijā esošo, marginalizēto un neaizsargāto sociālo kategoriju iedzīvotājus, tostarp personas ar fiziskiem un garīgiem traucējumiem, personas ar hroniskiem veselības traucējumiem, personas ar garīgās veselības problēmām un vecus cilvēkus, kuriem jau tā ir ierobežota piekļuve pamata higiēnas pakalpojumiem un attiecīgo veselības problēmu ārstēšanai vai tādas nav vispār un kuri pandēmijas dēļ ir kļuvuši vēl neaizsargātāki;
Bēgļi un pārvietotas personas
20. mudina Komisiju nodrošināt bēgļu, migrantu un iekšzemē pārvietotu personu īpašās vajadzības, ievērojot sabiedrības veselības tīklu pamatprincipu “nevienu neatstāt novārtā” un neliedzot priekšplāna humānas palīdzības sniedzējiem tieši kontaktēties ar personām, kurām paredzēta viņu palīdzība; ar bažām atgādina, ka bēgļi, migranti un iekšzemē pārvietotas personas šajā veselības krīzē ir vieni no neaizsargātākajiem iedzīvotājiem, jo viņiem bieži vien ir nedrošāki dzīves apstākļi un parasti ir sarežģītāk nekā vietējiem iedzīvotājiem piekļūt veselības pamatpakalpojumiem; uzsver, ka ir ārkārtīgi svarīgi nodrošināt visiem skartajiem iedzīvotājiem vienlīdzīgu piekļuvi Covid-19 ārstēšanai un citiem veselības pakalpojumiem un drošības tīkla programmām neatkarīgi no valstspiederības, juridiskā statusa, izcelsmes, dzimuma, seksuālās orientācijas, dzimtes identitātes vai jebkuras citas pazīmes; uzsver, ka ir svarīgi palīdzēt bēgļiem un iekšzemē pārvietotām personām cīnīties ar pandēmijas nesamērīgo sociālekonomisko ietekmi un šajā nolūkā ne tikai ļaut šiem cilvēkiem būt drošībā, bet arī stiprināt iztikas līdzekļu atbalstu un ienākumu veidojošas darbības; uzsver, ka ar ES politiku būtu jācenšas atbalstīt viņu piekļuve nodarbinātībai, izglītībai un civilstāvokļa dokumentācijai; mudina ES un dalībvalstis radīt tādus apstākļus, lai bēgļu nometnēs dzīvojošajiem bērniem un jauniešiem būtu piekļuve izglītībai, tostarp attālinātas mācīšanās iespējām, jo īpaši pamatizglītības līmenī;
Veselības nozares stiprināšana
21. uzsver, ka Covid-19 uzliesmojums visā pasaulē ir saasinājis pastāvīgo zāļu trūkuma problēmu, radot smagas sekas jaunattīstības valstīs; uzsver, ka attīstības palīdzībai galvenokārt vajadzētu būt vērstai uz to, lai nodrošinātu horizontālu vispārējas veselības aprūpes sistēmas segumu, izmantojot holistisku un tiesībās balstītu pieeju, kas cita starpā paredz ņemt vērā veselības daudzdimensionālo raksturu (spēcīgu saikni ar dzimumu, pārtikas nodrošinājumu un uzturu, ūdeni un sanitāriju, izglītību un nabadzību); jo īpaši prasa pārskatīt ierosinātās vai jau esošās stratēģijas un partnerības, lai vairāk stiprinātu un atbalstītu partnervalstu sabiedrības veselības sistēmas, jo īpaši attiecībā uz gatavību pandēmijām un veselības sistēmu organizāciju un pārvaldību, tostarp universālas veselības aprūpes nodrošināšanu, vakcinācijām, veselības uzraudzību un informāciju (tostarp slimību uzraudzību), medicīnas darbinieku apmācību, pieņemšanu darbā un saglabāšanu, diagnostikas spējām un zāļu piegādi;
22. atgādina, ka veselības sistēmu stiprināšanā būtu jāņem vērā ne tikai Covid-19 pandēmijas epidemioloģiskās sekas partnervalstīs, bet arī tādi faktori kā nepieciešamība risināt nepilnvērtīga uztura problēmu, kas palielinājusies pārtikas piegādes ķēžu traucējumu dēļ, vai Covid-19 pandēmijas mazināšanas pasākumu psiholoģisko ietekmi;
23. atgādina Komisijai, ka tādas vispārzināmas ES partnerorganizācijas kā Pasaules fonds sniedz vērtīgu palīdzību, ātri iegādājoties un piegādājot Covid-19 individuālos aizsardzības līdzekļus, diagnostikas un ārstniecības līdzekļus, vienlaikus būtiski piedaloties veselības sistēmu veidošanā un nostiprināšanā un nodrošinot līdzekļu devējus;
24. uzsver, ka ir pēc iespējas ātrāk jāpanāk iekavētais ierastajās vakcinācijas programmās un jānodrošina, ka tiek atsākta pārējo veselības pamatpakalpojumu sniegšana; prasa paredzēt pienācīgu finansējumu tādām iniciatīvām kā Gavi — Vakcīnu alianse un Epidēmijgatavības inovāciju koalīcija; pauž bažas par ārējo un fragmentēto globālo vakcīnu pārvaldības sistēmu, kas ir veicinājusi nevis sadarbību, bet gan konkurenci par vakcīnām, diagnostikas un ārstniecības līdzekļiem; mudina ES un dalībvalstis uzņemties vadošo lomu, prasot pasaulē nodrošināt tādu vienlīdzīgu un cenas ziņā pieņemamu piekļuvi vakcīnām, kas balstītos uz globālās solidaritātes principu; aicina Komisiju nodrošināt, ka ES globālā atbildes reakcija uz Covid-19 pandēmiju neapdraud ES sniegto finansējumu citām svarīgām veselības programmām, piemēram, minimālo