C 81/78
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2022 2 18
2021 m. birželio 24 d., ketvirtadienis
pasiūlymui nebuvo gauta daugiau kaip keturių pagrįstų nuomonių; primena, kad Sutartyse apibrėžtas parlamentų tarpusavio bendradarbiavimo vaidmuo ir nacionaliniams parlamentams suteikta atsakomybė tikrinti teisėkūros ir ne teisėkūros iniciatyvas; palankiai vertina aktyvų nacionalinių parlamentų dalyvavimą dialoge su ES institucijomis teisėkūros tema, naudojantis kitomis priemonėmis nei subsidiarumo kontrolės mechanizmas; primena, kad „oranžinės kortelės“ procedūra niekada nebuvo taikyta ir kad per 2007–2019 m. laikotarpį „geltonosios kortelės“ procedūra buvo taikyta tik tris kartus, turint omenyje tai, kad iš viso buvo pateiktos 439 pagrįstos nuomonės ir 5 513 nuomonių; pažymi, kad įgyvendinus nacionalinių parlamentų teisę tikrinti, ar laikomasi subsidiarumo principo, remiantis vadinamąja ankstyvojo perspėjimo sistema, iš dalies pagerėjo ES institucijų ir nacionalinių parlamentų santykiai; pabrėžia Komisijos įsipareigojimą ateityje teikti apibendrintus atsakymus tais atvejais, kai bent keturi parlamentai pateikia pagrįstas nuomones, ir parodyti lankstumo taikant Sutartyse nustatytą aštuonių savaičių terminą, iki kurio nacionaliniai parlamentai turi pateikti savo pagrįstas nuomones, atsižvelgiant į bendrus atostogų ir kitus darbo pertraukų laikotarpius; mano, kad Konferencija dėl Europos ateities suteiks piliečiams puikią galimybę diskutuoti apie realų teisės aktų poveikį nacionaliniu lygmeniu ir pateikti pasiūlymų, kaip pasiekti geresnės teisėkūros tikslų, be kita ko, iš naujo įvertinant subsidiarumo principo taikymo procesą; primena, kad skaidrumas ir viešumas yra itin svarbūs teisėkūros proceso elementai ir tam reikia nacionalinių ir regionų parlamentų dalyvavimo, kartu užtikrinant didesnį demokratinio teisėkūros proceso Europos Sąjungoje teisėtumą ir suteikiant daugiau pasitikėjimo juo; taigi, palankiai vertina Parlamento padarytą pažangą viešai skelbiant daugiaskilčius dokumentus, atsižvelgiant į sprendimą De Capitani byloje;
14. pažymi, kad 2016 m. iš visų 41 nacionalinių parlamentų rūmų pagrįstas nuomones pateikė 26 rūmai ir kad 2017 m. šis skaičius sumažėjo iki 19, o 2018 m. – iki 14; pabrėžia, kad toks sumažėjimas sutampa su mažesniu bendru pagrįstų nuomonių skaičiumi;
15. pabrėžia, kad nuomonių ir pagrįstų nuomonių skaičiaus tendencija 2007–2019 m. rodo, kad nacionaliniai parlamentai vis dažniau prašo daugiau politinio dialogo ir aktyvesnio dalyvavimo diskusijose dėl ES politikos, taigi mažiau laiko skiria norminei ES pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų analizei;
16. pripažįsta, kad 2019 m. buvo pirmieji metai nuo subsidiarumo kontrolės mechanizmo sukūrimo, kai nacionaliniai parlamentai nepateikė pagrįstų nuomonių, nes pereinamuoju laikotarpiu tarp senos sudėties Komisijos ir naujos sudėties Komisijos darbo gerokai sumažėjo Komisijos teisėkūros veiklos mastas;
17. primena, kad Komisija, prieš pateikdama pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, privalo kuo daugiau konsultuotis su suinteresuotaisiais subjektais, atsižvelgdama į numatomo veiksmo regioninį ir vietos aspektus;
18. primena, kad Europos iniciatyvoje „Small Business Act“ įtvirtinto principo „visų pirma galvokime apie mažuosius“ taikymas yra esminė proporcingumo patikros dalis prieš pateikiant bet kokį pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, ir juo turėtų būti siekiama užtikrinti, kad būtų atkreiptas dėmesys į MVĮ nuomonę ir kuo anksčiau atsižvelgta į jų interesus, norint sukurti palankią verslo aplinką MVĮ, kurios yra mūsų Europos ekonomikos pagrindas, plėtrai;
19.
apgailestauja dėl praktikos, kai reguliariai remiamasi „institucijos sprendimų priėmimo proceso veiksmingumu“ kaip priežastimi nesuteikti galimybės susipažinti su parengiamaisiais teisėkūros dokumentais, o tai kelia riziką, kad visuomenės galimybės susipažinti su dokumentais išimtys taps de facto taisykle;
20. palankiai vertina tai, kad sudarytas Tarpinstitucinis susitarimas dėl privalomo Skaidrumo registro ES institucijoms, įskaitant Tarybą;
21. pabrėžia, jog ex ante poveikio vertinimai kartu su konsultacijomis su suinteresuotaisiais subjektais yra svarbios priemonės siekiant priimti informacija pagrįstus sprendimus, taip pat pagrindinė priemonė siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi subsidiarumo ir proporcingumo principų, ir skatinti atskaitomybę ir veiksmingumą; pabrėžia, kad būtina skatinti ir populiarinti reguliarų dialogą ir tinkamą bei skaidrų konsultavimąsi su visais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais; palankiai vertina tai, kad ES lygmeniu rengiant poveikio vertinimus naudojamasi geresnės teisėkūros priemonėmis ir bendradarbiaujama su įvairiais atitinkamais ekspertais; pažymi, kad būtina supaprastinti šias priemones ir padaryti jas lengviau suprantamas ir patogesnes suinteresuotiesiems subjektams; pabrėžia, kad apskritai reikia skubiai patobulinti poveikio vertinimus, kiek tai susiję su subsidiarumo ir proporcingumo principais; pabrėžia, kad visi poveikio vertinimai, patikrinimai ir tinkamumo patikros turėtų apimti subsidiarumo ir proporcingumo principų laikymosi analizę; palankiai vertina tai, kad naudojamos tokios priemonės, kaip Reglamentavimo kokybės ir rezultatų programa (REFIT) ir