C 81/78
HR
Službeni list Europske unije
18.2.2022.
četvrtak, 24. lipnja 2021.
klauzula; primjećuje da ni za jedan prijedlog nije primljeno više od četiri obrazložena mišljenja; podsjeća da se u Ugovorima predviđa međuparlamentarna suradnja i da se nacionalnim parlamentima daje nadležnost za ispitivanje zakonodavnih i nezakonodavnih inicijativa; pozdravlja aktivno sudjelovanje nacionalnih parlamenata u zakonodavnom dijalogu s institucijama EU-a, koje se odvija ne samo u okviru mehanizma kontrole poštovanja načela supsidijarnosti, već i na druge načine; podsjeća na to da na ukupno 439 obrazloženih mišljenja i 5 513 mišljenja u razdoblju od 2007. do 2019. postupak „narančastog kartona” nikad nije aktiviran, a da je „žuti karton” aktiviran samo tri puta; primjećuje da je ostvarivanje prava nacionalnih parlamenata da nadziru poštovanje načela supsidijarnosti s pomoću takozvanog sustava ranog upozoravanja djelomično poboljšalo odnose između institucija EU-a i nacionalnih parlamenata; ističe predanost Komisije da ubuduće pruža objedinjene odgovore u slučajevima u kojima su najmanje četiri parlamenta izdala obrazložena mišljenja i da pokaže fleksibilnost u pogledu roka od osam tjedana, koji svoju osnovu ima u Ugovorima te unutar kojeg nacionalni parlamenti moraju podnijeti svoja obrazložena mišljenja, time što uzima u obzir uobičajena razdoblja praznika i stanki; smatra da će Konferencija o budućnosti Europe građanima pružiti izvrsnu priliku da komuniciraju o stvarnim učincima zakonodavstva na nacionalnoj razini i daju prijedloge o tome kako postići ciljeve bolje izrade zakonodavstva, među njima i prijedloge za preispitivanje postupka supsidijarnosti; podsjeća na to da su transparentnost i javni pristup ključni za zakonodavni postupak i da također opravdavaju sudjelovanje nacionalnih i regionalnih parlamenata te istodobno daju veću legitimnost demokratskom zakonodavnom postupku Europske unije i jačaju povjerenje u njega; u tom pogledu pozdravlja napredak koji je Parlament postigao u objavljivanju dokumenata s više stupaca koji je posljedica presude u predmetu De Capitani;
14. primjećuje da je 2016., od ukupno 41 doma nacionalnih parlamenata, 26 nacionalnih parlamenata izdalo obrazložena mišljenja, a da je 2017. taj broj pao na 19, te 2018. na 14; naglašava da je takvo smanjenje povezano sa smanjenjem ukupnog broja obrazloženih mišljenja;
15. naglašava da trend koji se odnosi na broj mišljenja i obrazloženih mišljenja u razdoblju 2007. – 2019. pokazuje da nacionalni parlamenti sve više traže veći politički dijalog i veću uključenost u raspravu o politikama EU-a i stoga manje vremena posvećuju normativnoj analizi zakonodavnih prijedloga EU-a;
16. potvrđuje činjenicu da je 2019. bila prva godina od uvođenja mehanizma kontrole poštovanja načela supsidijarnosti tijekom koje nacionalni parlamenti nisu podnijeli obrazložena mišljenja zbog naglog pada zakonodavnih aktivnosti Komisije tijekom prijelazne godine između dviju Komisija;
17.
podsjeća da je Komisija prije donošenja bilo kakvog zakonodavnog prijedloga obvezna savjetovati se što je šire moguće s dionicima, uzimajući u obzir regionalnu i lokalnu dimenziju predviđenog djelovanja;
18.
podsjeća da je primjena načela „počnimo od malih” sadržanog u Aktu o malom poduzetništvu ključan element za ispitivanje proporcionalnosti prije donošenja bilo kakvog zakonodavnog prijedloga, a cilj bi mu trebao biti osigurati da se glas MSP-ova čuje, da se njihovi interesi uzmu u obzir što je ranije moguće kako bi se stvorilo povoljno poslovno okruženje za razvoj malih i srednjih poduzeća, koja su okosnica našeg europskog gospodarstva;
19. žali zbog prakse u kojoj se rutinski poziva na „učinkovitost postupka odlučivanja institucije” kako bi se odbio pristup pripremnim zakonodavnim dokumentima, čime se riskira da izuzeća od javnog pristupa dokumentima postanu de facto pravilo;
20. pozdravlja sklapanje Međuinstitucijskog sporazuma o obveznom registru transparentnosti za institucije EU-a, uključujući Vijeće;
21. naglašava da su ex ante procjene učinka, zajedno sa savjetovanjem s dionicima, važan alat za donošenje dobro utemeljenih odluka i ključan instrument za jamčenje poštovanja supsidijarnosti i proporcionalnosti te za promicanje odgovornosti i učinkovitosti; ističe potrebu za promicanjem i poticanjem redovitog dijaloga te odgovarajućeg i transparentnog savjetovanja sa svim relevantnim dionicima; pozdravlja upotrebu alata za bolju izradu zakonodavstva i suradnju s različitim relevantnim stručnjacima na razini EU-a pri izradi nacrta procjena učinka; ističe da te alate treba pojednostavniti i dionicima omogućiti da ih lakše razumiju i koriste; naglašava da postoji hitna potreba za poboljšanjem procjena učinka općenito kad je riječ o supsidijarnosti i proporcionalnosti; naglašava da bi sve procjene učinka, evaluacije i provjere primjerenosti trebale uključivati analizu supsidijarnosti i proporcionalnosti; pozdravlja upotrebu instrumenata kao što su Program za primjerenost i učinkovitost propisa (REFIT) i Odbor za nadzor regulative kojima se od 2017. nastoje