C 81/76
ET
Euroopa Liidu Teataja
18.2.2022
Neljapäev, 24. juuni 2021
G. arvestades, et veebisait „Avaldage arvamust!“ on osutunud kasulikuks ühtseks juurdepääsupunktiks, mis võimaldab kodanikel ja sidusrühmadel osaleda ELi poliitika kujundamises; arvestades, et Euroopa Kontrollikoda avaldas 2019. aastal eriaruande koos soovitustega selle portaali täiustamiseks, eelkõige seoses tõlke kasutamisega; H. arvestades, et 2018. aastal hakkas komisjon ELi õigusaktide koostamisel ühendama subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist käsitlevaid aruandeid aruannetega, mis käsitlevad suhteid liikmesriikide parlamentidega, et panna seeläbi suuremat rõhku liikmesriikide parlamentide seisukohtadele ja vältida kahe aastaaruande kattumist; I. arvestades, et 2017. aastal esitasid liikmesriikide parlamendid komisjonile subsidiaarsuse põhimõtte kohta 52 põhjendatud arvamust, 2018. aastal 37 arvamust ja 2019. aastal mitte ühtegi arvamust; J. arvestades, et tõsiasi, et liikmesriikide parlamendid ei esitanud 2019. aastal põhjendatud arvamusi, ei tulenenud subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte paremast rakendamisest, vaid pigem asjaolust, et 2019. aasta oli ühelt komisjonilt teisele ülemineku aasta ning Euroopa Parlamendi koosseis läks laiali ja toimusid uued Euroopa Parlamendi valimised, mistõttu tehti vähem seadusandlikke algatusi ja ettepanekuid kui varasematel aastatel; K. arvestades, et Euroopa Parlamendi tunnistab vajadust, et liikmesriikide parlamendid osaleksid koos Euroopa Parlamendiga tõhustatud koostöö demokraatlikus kontrollis, kui see puudutab jagatud pädevusega poliitikavaldkondi; L. arvestades, et Regioonide Komitee tutvustas hiljuti, 2021. aasta märtsis RegHub 2.0 projekti; arvestades, et see projekt käivitati komitee enda algatusel, et jälgida ELi poliitika kohapealset toimimist; M. arvestades, et õiguskontrollikomitee ülesanne on kontrollida mõjuhinnangute kvaliteeti; N. arvestades, et komisjon on võtnud kohustuse kohaldada põhimõtet „üks sisse, üks välja“, milles on sätestatud, et iga uut koormust tekitav seadusandlik ettepanek peaks vabastama inimesed ja ettevõtjad samaväärsest olemasolevast koormusest ELi tasandil samas poliitikavaldkonnas, kuid ei ole siiani seda põhimõtet edukalt kohaldanud; O. arvestades, et praegune kriis on toonud esile vajaduse selgitada välja tarbetu regulatiivne koormus ja seda vähendada, et ELi õigusaktidega kaasneks loodetud kasu ja samal ajal vähendataks tarbetuid kulusid mõistliku aja jooksul, kiirendades eelkõige tugimeetmeid tarbijatele, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEde) ja mikroettevõtjatele; arvestades, et tarbijate, töötajate, VKEde ja kõigi kodanike huvides peaksid õigusaktid olema tasakaalustatud, selged, kõikehõlmavad, kaasavad ja vajaduse korral põhinema vajalikel teaduslikel tõenditel; toonitab, et mikroettevõtjatele ja VKEdele tuleks kehtestada ainult selliseid kohustusi, mis arvestavad nende eripära ja valdkondlikke iseärasusi, ning ergutab komisjoni kasutama tugevaid jõustamismeetmeid turu killustatuse piiramiseks, põhjendamatute turutõkete kõrvaldamiseks ja võrdsete võimaluste tagamiseks; arvestades siiski, et parem õigusloome peaks tooma kasu kõigile ja teenima Euroopa ühiskonna huve; P. arvestades, et parlament, komisjon ja nõukogu kui seadusandlikud organid peavad järgima pädevuse andmise, subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtteid; 1.
tuletab meelde, kui olulised on komisjoni aastaaruanded subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse kohta;
2. peab kiiduväärseks subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte pidevat arvestamist, kuna need on Euroopa Liidu juhtpõhimõtted; tuletab meelde, kui oluline on edendada ELi tasandil ühtset arusaamist subsidiaarsusest ja proportsionaalsusest, ning juhib tähelepanu varasemates raportites väljendatud murele, et subsidiaarsust ja proportsio­ naalsust käsitlevad komisjoni aastaaruanded on mõnevõrra pealiskaudsed, kuna nendes ei pöörata sageli piisavalt tähelepanu sellele, kuidas neid põhimõtteid ELi poliitikakujundamises järgitakse; tunnistab, et komisjoni aastaaruanded subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse kohta muutuvad üha terviklikumaks; 3. tuletab meelde, kui oluline on, et pidevalt järgitaks Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõtet, mille kohaselt tuleb otsuseid teha kõige asjakohasemal poliitilisel tasandil ning nii kodanikulähedaselt kui võimalik, ning et ELi tasandi meetmed oleksid põhjendatud riiklikul, piirkondlikul või kohalikul tasandil pakutavate võimalustega, pidades samas kinni järgmisest kolmest põhiprotsessist: tagasiulatuv hindamine, mõjuhinnang ja