C 81/78
CS
Úřední věstník Evropské unie
18.2.2022
Čtvrtek 24. června 2021
důležité institucionální otázky, jako je dokončení hospodářské a měnové unie (HMU) a aktivace překlenovacích ustanovení; podotýká, že k žádnému z návrhů nebyla předložena více než čtyři odůvodněná stanoviska; připomíná, že Smlouvy stanoví úlohu meziparlamentní spolupráce a ukládají vnitrostátním parlamentům povinnost zkoumat legislativní a nelegislativní iniciativy; vítá aktivní účast vnitrostátních parlamentů na legislativním dialogu s orgány EU prostřednictvím jiných prostředků, než je mechanismus pro kontrolu subsidiarity; připomíná, že postup „oranžové karty“ nebyl aktivován nikdy a postup „žluté karty“ byl aktivován pouze třikrát, a to při celkovém počtu 439 odůvodněných stanovisek a 5 513 stanovisek v období 2007–2019; konstatuje, že uplatňování práva vnitrostátních parlamentů kontrolovat dodržování zásady subsidiarity na základě tzv. mechanismu včasného varování částečně zlepšilo vztahy mezi orgány EU a vnitrostátními parlamenty; zdůrazňuje závazek Komise poskytovat v budoucnu souhrnné odpovědi v případech, kdy alespoň čtyři parlamenty vydaly odůvodněná stanoviska, a prokázat flexibilitu nad rámec osmitýdenní lhůty zakotvené ve Smlouvách, v níž musí vnitrostátní parlamenty předložit svá odůvodněná stanoviska, a zohledňovat obvyklá období dovolených a parlamentních prázdnin; je přesvědčen, že Konference o budoucnosti Evropy poskytne občanům skvělou příležitost informovat o skutečných dopadech právních předpisů na vnitrostátní úrovni a předložit návrhy, jak dosáhnout cílů zdokonalení tvorby právních předpisů, včetně návrhů na přehodnocení postupu subsidiarity; připomíná, že transparentnost a přístup veřejnosti mají zásadní význam pro legislativní proces a rovněž ospravedlňují zapojení vnitrostátních a regionálních parlamentů a zároveň zajišťují větší legitimitu demokratického legislativního procesu Evropské unie a důvěru v něj; v tomto ohledu vítá pokrok při zveřejňování vícesloupcových dokumentů, kterého dosáhl Parlament v důsledku rozsudku ve věci De Capitani;
14. konstatuje, že v roce 2016 vydalo odůvodněné stanovisko 26 z celkového počtu 41 komor vnitrostátních parlamentů, v roce 2017 tento počet kles na 19 a v roce 2018 na 14; zdůrazňuje, že tento pokles jde ruku v ruce s celkovým snížením počtu odůvodněných stanovisek;
15. zdůrazňuje, že trend v počtu stanovisek a odůvodněných stanovisek v období 2007–2019 ukazuje, že vnitrostátní parlamenty stále častěji požadují více politického dialogu a větší zapojení do diskuse o politikách EU, a tudíž věnují méně času normativní analýze legislativních návrhů EU;
16.
bere na vědomí, že rok 2019 byl prvním rokem od zavedení mechanismu kontroly subsidiarity, v němž vnitrostátní parlamenty nepředložily žádná odůvodněná stanoviska v důsledku prudkého propadu v legislativních činnostech Komise během přechodného roku mezi dvěma Komisemi;
17. připomíná, že Komise je povinna před předložením jakéhokoli legislativního návrhu konzultovat se zúčastněnými stranami v co nejširší míře, a to s přihlédnutím k regionálnímu a místnímu rozměru plánované činnosti;
18. připomíná, že uplatňování zásady „zelenou malým a středním podnikům“ zakotvené v iniciativě „Small Business Act“ je zásadním prvkem testu přiměřenosti před jakýmkoli legislativním návrhem a jeho cílem by mělo být zajistit, aby byly názory malých a středních podniků náležitě brány v potaz a aby byly co nejdříve zohledněny jejich zájmy s cílem vytvořit příznivé podnikatelské prostředí pro rozvoj malých a středních podniků, které jsou páteří našeho evropského hospodářství;
19. vyjadřuje politování nad praxí, kdy je „účinnost rozhodovacího procesu orgánu“ běžně uplatňována k odepření přístupu k legislativním přípravným dokumentům, což s sebou nese riziko, že se výjimky z přístupu veřejnosti k dokumentům stanou de facto pravidlem;
20.
vítá uzavření interinstitucionální dohody o povinném rejstříku transparentnosti pro všechny orgány EU, včetně Rady;
21. zdůrazňuje, že posuzování dopadů ex ante je společně s konzultacemi se zúčastněnými stranami důležitým nástrojem pro dosažení informovaných rozhodnutí a je klíčové k zajištění toho, aby byla dodržována zásada subsidiarity a proporcionality, a k podpoře odpovědnosti a účinnosti; zdůrazňuje, že je třeba podporovat a prosazovat pravidelný dialog a řádné transparentní konzultace se všemi příslušnými zúčastněnými stranami; vítá využívání nástrojů pro zdokonalení tvorby právních předpisů a spolupráci s nejrůznějšími příslušnými odborníky na úrovni EU při vypracovávání posouzení dopadu; poukazuje na to, že je třeba tyto nástroje zjednodušit, aby jim zúčastněné strany lépe rozuměly a mohly je snáze využívat; zdůrazňuje, že je naléhavě nutné zlepšit posuzování dopadů obecně, pokud jde o subsidiaritu a proporcionalitu; zdůrazňuje, že při vypracovávání posouzení dopadu, hodnocení a kontrol účelnosti by měla být vždy provedena analýza subsidiarity a proporcionality; vítá využívání nástrojů, jako je Program pro účelnost a účinnost právních předpisů (REFIT) a Výbor pro kontrolu regulace, které se od roku 2017 snaží nalézt příležitosti ke zjednodušení a snížení zbytečných