18.2.2022
CS
Úřední věstník Evropské unie
C 81/25 Středa 23. června 2021
57. připomíná, že investice soukromého sektoru by mohly hrát důležitou roli jako příspěvek k ekonomickému oživení a dosažení cílů udržitelného rozvoje, vzhledem ke zvýšeným potřebám v důsledku pandemie; vyzývá k dalšímu zvážení role soukromého sektoru a kombinovaného financování v rámci snah o oživení a budování odolnosti;
58. poukazuje na to, že pandemie jsou často zoonotického původu; vyzdvihuje proto potřebu podporovat vzdělávací programy týkající se nebezpečí lovu volně žijících zvířat a obchodu s nimi a přísnější ochrany a obnovy ekosystémů a stanovišť a řešit výzvy, které přináší průmyslová zemědělská výroba; požaduje větší podporu partnerských zemí v oblasti prevence pytláctví a nedovoleného obchodování s volně žijícími živočichy, zejména zajištění toho, aby byly do ochrany volně žijících živočichů zapojeny místní komunity; domnívá se, že je třeba přidělit více finančních prostředků EU na výzkum vztahů mezi lidským zdravím, zdravím zvířat a ekosystémy, aby se zvýšila připravenost a schopnost reakce na budoucí zdravotní krize způsobené mutacemi virů zoonotického původu;
59. je toho názoru, že odolnost vůči budoucím krizím v oblasti veřejného zdraví musí být postavena také na výzkumu nemocí, které pravidelně způsobují smrtelné epidemie v rozvojových zemích; vyjadřuje politování nad tím, že se v současné době neprovádí dostatečný výzkum v oblasti vývoje vakcín, které by účinně předcházely nemocem běžným v rozvojových zemích, např. malárie nebo zika; vyzývá EU a její členské státy, aby financovaly více výzkumu s cílem vyvinout vakcíny, které předejdou dalším epidemiím těchto nemocí;
60. zdůrazňuje, že i v dobách krize musí být výroba a distribuce potravin absolutní prioritou; domnívá se, že je třeba snížit závislost na vnějších zdrojích potravin, rostlin, osiva a hnojiv, přičemž je třeba zvýšit místní a diverzifikovanou zemědělskou produkci; vítá v tomto ohledu podporu EU poskytovanou agroekologii, kterou je třeba dále zvýšit; vyzývá k podpoře při sdílení znalostí o nových, starých a odolnějších agroekologických osivech;
61. připomíná, že rozvojové země jsou historicky citlivé na vnější otřesy vzhledem k tomu, že mají úzké vývozní základny a méně diverzifikované ekonomiky; zdůrazňuje tudíž, že jednou z hlavních výzev pro rozvojové země je vyšplhat po globálním hodnotovém řetězci prostřednictvím ekonomické diverzifikace a odklonit se od výrobního modelu orientovaného na vývoz směrem k rozvoji založenému na domácích a regionálních trzích; pro tento účel zdůrazňuje klíčovou roli regionální ekonomické spolupráce, domácí průmyslové politiky a podpory investic ke zvýšení národní nebo regionální autonomie ve výrobě základního zboží a služeb; v této souvislosti považuje za zásadně důležité shromažďovat zkušenosti v oblasti financí a obchodu s cílem podpořit začlenění standardů udržitelnosti do celého investičního řetězce; znovu opakuje, že povinná náležitá péče podniků v oblasti lidských práv a ochrany životního prostředí je nezbytným předpokladem prevence a zmírňování budoucích krizí a zajištění udržitelných hodnotových řetězců;
62. zdůrazňuje, že investice do opatření na podporu oživení musí být odpovědné, v souladu s dobrovolnými pokyny Výboru pro celosvětové zajišťování potravin (CFS) pro odpovědnou správu půdy, lesů a rybolovu v souvislosti se zajišťováním potravin v jednotlivých zemích a jeho zásadami týkajícími se odpovědného investování do zemědělských a potravinových systémů, aby se zmírnily změny klimatu a podpořila odolnost zranitelných populací;
63. vyzývá EU, aby lépe začlenila práva dětí do boje proti změně klimatu a do svých opatření na podporu odolnosti a připravenosti na katastrofy přímo ve společenských odvětvích, jako je vzdělávání, zdraví, voda, sanitární a hygienická zařízení, výživa, sociální ochrana a ochrana dětí;
Propojení humanitární pomoci, rozvoje a míru
64. zdůrazňuje, že při plánování rozpočtu nástroje NDICI – Globální Evropa v nestabilních zemích musí být prioritou propojování humanitární pomoci, rozvoje a míru; vyzývá generální ředitelství Komise ECHO, INTPA a NEAR, aby pokud možno prováděla doplňkové programy přizpůsobené místním podmínkám a možnostem, aby se docílilo toho, že se jednotlivé aspekty tohoto propojení vzájemně posílí;
65. zdůrazňuje, že při definování a provádění opatření v reakci na krizi způsobenou onemocněním COVID-19 je třeba pracovat společně s místními komunitami a organizacemi občanské společnosti; zdůrazňuje roli Evropského sboru solidarity při podpoře organizací občanské společnosti na místě, kde tyto organizace poskytují pomoc potřebným lidem;