C 81/78
BG
Официален вестник на Европейския съюз
18.2.2022 г.
Четвъртък, 24 юни 2021 r.
институционални въпроси, например завършването на Икономическия и паричен съюз и активирането на клаузи за преход; отбелязва, че по нито едно предложение не са внесени повече от четири мотивирани становища; припомня, че Договорите предвиждат роля за междупарламентарното сътрудничество, като възлагат на националните парламенти отговорност за разглеждането на законодателните и незаконодателните инициативи; приветства активното участие на националните парламенти в законодателния диалог с институциите на ЕС чрез средства, различни от механизма за контрол на субсидиарността; припомня, че от общо 439 мотивирани становища и 513 становища през периода 2007 — 2019 г. процедурата за „оранжев картон“ никога не беше задействана и че процедурата за „жълт картон“ беше задействана само три пъти; отбелязва, че упражняването на правото на националните парламенти да контролират спазването на принципа на субсидиарност въз основа на т.нар. система за ранно предупреждение е подобрило отчасти отношенията между институциите на ЕС и националните парламенти; изтъква ангажимента на Комисията в бъдеще да предоставя обобщени отговори в случаите, в които поне четири парламента са издали мотивирани становища, и да проявява гъвкавост по отношение на осемседмичния срок, предвиден в Договорите, в който националните парламенти трябва да представят своите мотивирани становища, като взема предвид обичайните празнични периоди и прекъсванията на парламентарната дейност; счита, че Конференцията за бъдещето на Европа ще предостави отлична възможност на гражданите да обсъдят реалното въздействие на законодателството на национално равнище и да направят предложения за това как да се постигнат целите за по-добро законотворчество, включително по отношение на преразглеждането на процеса на субсидиарност; припомня, че прозрачността и публичният достъп са от съществено значение за законодателния процес и също така оправдават участието на националните и регионалните парламенти, като същевременно придават по-висока степен на легитимност на демократичния законодателен процес на Европейския съюз и увеличават доверието към него; в това отношение посреща със задоволство напредъка, постигнат от Парламента при оповестяването на документите в няколко колони вследствие на решението по делото De Capitani; 14. отбелязва, че през 2016 г. от общо 41 камари на националните парламенти 26 издадоха мотивирани становища, като през 2017 г. съответният брой беше 19, а през 2018 г. — 14; подчертава, че това понижаване върви ръка за ръка с намаляването на броя на мотивираните становища като цяло; 15. подчертава, че тенденцията, свързана с броя на становищата и мотивираните становища през периода 2007 — 2019 г., показва, че националните парламенти все по-често проявяват желание за провеждане на диалог от по-политически характер и за по-голямо участие в дебатите относно политиките на ЕС и съответно отделят по-малко време за нормативния анализ на законодателните предложения на ЕС; 16. отчита факта, че 2019 г. беше първата година след въвеждането на механизма за контрол на субсидиарността, през която националните парламенти не представиха мотивирани становища вследствие на резкия спад в законодателните дейности на Комисията при прехода между стария и новия състав на Комисията; 17. припомня, че Комисията е задължена да се консултира възможно най-широко със заинтересованите лица преди всяко законодателно предложение, като взема предвид регионалното и местното измерение на предвиденото действие; 18. припомня, че прилагането на принципа „Мисли първо за малките!“, заложен в „Small Business Act“ (Законодателен акт за малкия бизнес в Европа), е съществен елемент от проверката за пропорционалност преди всяко законодателно предложение и следва да има за цел да гарантира, че гласът на МСП се чува и че техните интереси се вземат предвид възможно най-рано, за да се създаде благоприятна бизнес среда за развитието на МСП, които са гръбнакът на нашата европейска икономика; 19. изразява съжаление във връзка с практиката, при която „ефективността на процеса на вземане на решения от институцията“ се използва редовно, за да се откаже достъп до законодателни подготвителни документи, което води до риск изключенията при предоставянето на публичен достъп до документи да се превърнат във фактическо правило; 20. приветства сключването на Междуинституционалното споразумение относно задължителен регистър за прозрачност за институциите на ЕС, включително за Съвета; 21. подчертава, че предварителните оценки на въздействието, наред с консултациите със заинтересованите страни, са важен инструмент за постигане на добре информирани решения и ключов инструмент за гарантиране на спазването на субсидиарността и пропорционалността и за насърчаване на отчетността и ефикасността; подчертава необходимостта от стимулиране и насърчаване на редовния диалог и от провеждане на целесъобразни и прозрачни консултации с всички заинтересовани страни; посреща със задоволство използването на инструменти за по-добро законотворчество и сътрудниче­ ството с различни експерти в съответната област на равнището на ЕС при изготвянето на оценки на въздействието; подчертава необходимостта от опростяване на тези инструменти и от улесняване на тяхното разбиране и използване от заинтересованите страни; подчертава, че е спешно необходимо оценките на въздействието да се подобрят като цяло по отношение на субсидиарността и пропорционалността; подчертава, че всички оценки на въздействието, други оценки и проверки за пригодност следва да съдържат анализ на субсидиарността и пропорционалността; посреща със задоволство използването на инструменти като Програмата за пригодност и резултатност на регулаторната рамка (REFIT) и Комитета за регулаторен