18.2.2022
SL
Uradni list Evropske unije
C 80/43
157.
Kadar se pomoč dodeli skladu za energijsko učinkovitost ali skladu za energijo iz obnovljivih virov ali drugemu finančnemu posredniku v obliki finančnih sredstev, lastniškega kapitala, jamstva ali posojila, bo Komisija preverila, ali so vzpostavljeni pogoji za zagotovitev, da sklad za energijsko učinkovitost ali sklad za energijo iz obnovljivih virov ali drug finančni posrednik ne bo prejel neupravičene prednosti in da bo uporabljal tržno razumno naložbeno strategijo za izvajanje ukrepa pomoči za energijsko učinkovitost.
Izpolnjeni morajo biti zlasti naslednji pogoji: a) finančne posrednike ali upravljavce sklada je treba izbrati v odprtem, preglednem in nediskriminatornem postopku, izvedenem v skladu z zakonodajo Unije in nacionalno zakonodajo, ki se uporabljata; b) vzpostavljeni so pogoji za zagotovitev, da se bodo finančni posredniki, vključno s skladi za energijsko učin­ kovitost ali energijo iz obnovljivih virov, upravljali na komercialni podlagi in zagotavljali odločitve o financira­ nju, usmerjene v dobiček; c) upravljavci sklada za energijsko učinkovitost ali sklada za energijo iz obnovljivih virov ali drug finančni posrednik v največjem možnem obsegu prenese prednost na končne upravičence (lastnike stavbe ali najemnike) v obliki večjega obsega financiranja, nižjih zahtev glede zavarovanja s premoženjem, nižjih jamstvenih premij ali nižjih obrestnih mer.
4.3 Pomoč za čisto mobilnost 158.
V oddelkih 4.3.1 in 4.3.2 so navedeni pogoji, pod katerimi lahko državna pomoč za nekatere naložbe za zmanjšanje ali preprečitev emisij CO2 ali drugih onesnaževal v sektorju zračnega, cestnega, železniškega, vodnega in pomorskega prevoza na okolju prijazen način pospešuje razvoj gospodarske dejavnosti, ne da bi spreminjala trgovinske pogoje v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi Unije. 159.
Pomoč za naložbe v lahka in težka cestna vozila, ki uporabljajo plin (zlasti UZP, SZP in bioplin), ter v ustrezno cestno infrastrukturo za oskrbo s plinom, razen za infrastrukturo za utekočinjeni zemeljski plin, izključno za polnjenje težkih cestnih vozil, ne spada na področje uporabe teh smernic.
Na podlagi trenutne stopnje razvoja trga se pričakuje, da imajo te tehnologije v primerjavi s čistejšimi in inovativnejšimi alternativami bistveno manjši potencial za prispevanje k blažitvi podnebnih sprememb in zmanjšanju onesnaženosti zraka, zato se pričakuje, da bodo neupravičeno izkrivljale konkurenco z izpodrivanjem naložb v take čistejše alternative in učinkom vezanosti na rešitve mobilnosti, ki niso v skladu s cilji za leti 2030 in 2050.
4.3.1 Pomoč za nakup in najem čistih vozil in čiste mobilne opreme za spremljajoče storitve ter za naknadno opremljanje vozil in mobilne opreme za spremljajoče storitve 4.3.1.1 U t e m e l j i t e v p o m o č i 160.
Da bi se dosegel pravno zavezujoč cilj podnebne nevtralnosti EU do leta 2050, je bil v sporočilu o evropskem zelenem dogovoru določen cilj, da se do leta 2050 emisije v prometu zmanjšajo za vsaj 90 % v primerjavi z ravnmi leta 1990.
Sporočilo z naslovom Strategija za trajnostno in pametno mobilnost (77) določa pot do doseganja navedenega cilja z razogljičenjem posameznih načinov prevoza in celotne prometne verige (78). 161.
Čeprav lahko obstoječe politike z določitvijo zavezujočih ciljev glede emisij CO2 za nova čista vozila v proizva­ jalčevem voznem parku (79), internalizacijo podnebnih in okoljskih eksternalij (80) ali spodbujanjem povpraševanja po vozilih na podlagi javnega naročanja (81) zagotavljajo spodbude za uporabo čistih vozil, morda ne zadostujejo za to, da bi v celoti odpravile nedelovanja trga, ki vplivajo na zadevni sektor.
Kljub obstoječim politikam so lahko nekatere tržne ovire in nedelovanja trga še naprej prisotna, vključno s cenovno dostopnostjo čistih vozil v primerjavi s konvencionalnimi vozili, omejeno razpoložljivostjo infrastrukture za polnjenje ali oskrbo z gorivom in obstojem okoljskih eksternalij.
Zato lahko države članice zagotovijo pomoč za odpravo navedenih preostalih nedelovanj trga in podporo razvoju sektorja čiste mobilnosti.
(77) Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Strategija za trajnostno in pametno mobilnost – usmerjanje evropskega prometa na pravo pot za prihodnost (COM(2020) 789 final).
(78) Sporočilo med drugim vključuje cilj, da bo do leta 2030 v prometu najmanj 30 milijonov brezemisijskih avtomobilov in 80 000 brezemisijskih tovornjakov ter da bodo do leta 2050 skoraj vsi avtomobili, kombinirana vozila, avtobusi in nova težka vozila brezemisijski.
(79) Uredba (EU) 2019/1242 in Uredba (EU) 2019/631 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o določitvi standardov emisijskih vrednosti CO2 za nove osebne avtomobile in nova lahka gospodarska vozila ter razveljavitvi uredb (ES) št.
443/2009 in (EU) št.
510/2011 (UL L 111, 25.4.2019, str. 13).
(80) Na primer na podlagi Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 1999/62/ES z dne 17. junija 1999 o cestnih pristojbinah za uporabo določene infrastrukture za težka tovorna vozila (UL L 187, 20.7.1999, str.
42) in sistema Unije za trgovanje z emisijami.
(81) Na primer na podlagi Direktive 2009/33/ES.