C 80/8
SL
Uradni list Evropske unije
18.2.2022
1.
UVOD 1.
Komisija je evropski zeleni dogovor uvrstila med najpomembnejše politične prednostne naloge, s ciljem preobra­ ziti Unijo v pravično in uspešno družbo s sodobnim, z viri gospodarnim in konkurenčnim gospodarstvom, ki v letu 2050 ne bo ustvarjalo nobenih neto emisij toplogrednih plinov in v katerem bo gospodarska rast ločena od rabe virov, pri čemer ne bo nihče zapostavljen.
Podnebne ambicije Komisije so bile okrepljene leta 2019 s sporočilom o evropskem zelenem dogovoru (1), v katerem je določen cilj, da EU v letu 2050 ne bo ustvarjala nobenih neto emisij toplogrednih plinov.
Da bi Komisija usmerila naše gospodarstvo in družbo na pravično, zeleno in uspešno pot k doseganju podnebne nevtralnosti do leta 2050, je predlagala tudi zmanjšanje neto emisij toplogrednih plinov za vsaj 55 % do leta 2030 v primerjavi z ravnmi iz leta 1990 (2).
Ta ambiciozna cilja sta bila določena v evropskih podnebnih pravilih (3).
2.
Sveženj zakonodajnih predlogov, imenovan „Pripravljeni na 55“, podpira doseganje teh ciljev (4) in je Unijo usmeril na pot k doseganju podnebne nevtralnosti do leta 2050.
3.
Za izpolnjevanje ciljev podnebne nevtralnosti, prilagajanja podnebnim spremembam, učinkovite rabe virov in energijske učinkovitosti ter načela „energijska učinkovitost na prvem mestu“, krožnosti, ničelnega onesnaževanja in obnove biotske raznovrstnosti ter dopolnitev tega z zelenim prehodom bodo potrebna precejšnja prizadevanja in ustrezna podpora.
Za izpolnitev ambicij, določenih v sporočilu o evropskem zelenem dogovoru, bodo potrebne precejšne naložbe, med drugim v obnovljive vire energije.
Komisija je ocenila, da bodo za doseganje pred kratkim povečanih podnebnih in energetskih ciljev ter ciljev za promet za leto 2030 potrebne dodatne letne naložbe v višini 390 milijard EUR v primerjavi z ravnmi iz obdobja 2011–2020 (5), poleg tega pa bo potrebnih še 130 milijard EUR letno za druge, prej določene okoljske cilje (6).
Zaradi velikosti tega naložbenega izziva je treba stroškovno učinkovito mobilizirati sredstva zasebnega sektorja in javna sredstva.
To bo vplivalo na vse sektorje in celotno gospodarstvo Unije.
4.
Politika konkurence in zlasti pravila o državni pomoči imajo pomembno vlogo pri omogočanju Uniji, da izpolni svoje cilje politike iz zelenega dogovora, ter pri podpiranju Unije pri tem.
V sporočilu o evropskem zelenem dogovoru je izrecno navedeno, da bodo pravila o državni pomoči revidirana, da bodo upoštevala navedene cilje politike, podpirala stroškovno učinkovit in pravičen prehod na podnebno nevtralnost ter olajšala postopno opuščanje fosilnih goriv, hkrati pa zagotavljala enake konkurenčne pogoje na notranjem trgu.
Te smernice izražajo navedeno revizijo.
5.
Da bi preprečili, da bi državna pomoč izkrivljala ali bi lahko izkrivljala konkurenco na notranjem trgu in vplivala na trgovino med državami članicami, člen 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije določa načelo, da je državna pomoč prepovedana.
Vendar je v določenih primerih lahko taka pomoč združljiva z notranjim trgom na podlagi člena 107(2) in (3) Pogodbe.
6.
Države članice morajo priglasiti državno pomoč v skladu s členom 108(3) Pogodbe, razen ukrepov, ki izpolnjujejo pogoje iz uredbe o skupinskih izjemah, ki jo je Komisija sprejela v skladu s členom 1 Uredbe Sveta (EU) 2015/1588 (7).
7.
V tem dokumentu so določene smernice, na podlagi katerih bo Komisija ocenila združljivost ukrepov pomoči za varstvo okolja, vključno z varstvom podnebja, in energijo, za katere velja obveznost priglasitve, na podlagi člena 107(3), točka (c), Pogodbe.
V teh smernicah je treba sklice na „varstvo okolja“ razumeti kot sklice na varstvo okolja, vključno z varstvom podnebja.
(1) Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Evropski zeleni dogovor (COM(2019) 640 final).
(2) Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Krepitev evropskih podnebnih ambicij do leta 2030 – Vlaganje v podnebno nevtralno prihodnost v korist naših državljanov (COM(2020) 562 final).
(3) Uredba (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. junija 2021 o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi uredb (ES) št.
401/2009 in (EU) 2018/1999 (UL L 243, 9.7.2021, str. 1).
(4) Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – „Pripravljeni na 55“: uresničevanje podnebnega cilja EU za leto 2030 na poti do podnebne nevtralnosti (COM(2021) 550 final).
(5) https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/amendment-renewa ble-energy-directive-2030-climate-target-with-annexes_en.pdf (6) Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropski centralni banki, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Gospodarstvo EU po COVID-19: posledice za ekonomsko upravljanje (COM(2021) 662 final).
(7) Uredba Sveta (EU) 2015/1588 z dne 13. julija 2015 o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije za določene vrste horizontalne državne pomoči (UL L 248, 24.9.2015, str. 1).