18.2.2022
SK
Úradný vestník Európskej únie
C 80/43
157.
Ak sa pomoc poskytne vo forme príspevku, kapitálu, záruky alebo úveru pre fond energetickej hospodárnosti alebo fond obnoviteľnej energie alebo iného finančného sprostredkovate ľa, Komisia overí, či sú zavedené podmienky, ktorými sa zabezpečí, aby fond energetickej hospodárnosti alebo fond obnoviteľnej energie alebo iní finanční sprostredkovatelia nezískali žiadnu neprípustnú výhodu a uplatňovali na účely vykonávania opatrenia pomoci v oblasti energetickej hospodárnosti investičnú stratégiu, ktorá je kvalitná po obchodnej stránke.
Splnené musia byť najmä tieto podmienky: a) finanční sprostredkovatelia alebo správcovia fondu musia byť vybratí prostredníctvom otvoreného, transparent­ ného a nediskriminačného konania, ktoré sa uskutoční v súlade s platnými právnymi predpismi Únie a vnútro­ štátnymi právnymi predpismi; b) sú zavedené podmienky, ktorými sa zabezpečí komerčná správa finančných sprostredkovate ľov vrátane fondov energetickej hospodárnosti alebo fondov obnoviteľnej energie a ziskové finančné rozhodnutia; c) správcovia fondu energetickej hospodárnosti alebo fondu obnoviteľnej energie alebo iní finanční sprostredko­ vatelia presunú výhodu v najväčšej možnej miere na konečného príjemcu (vlastníka alebo nájomníka budovy) vo forme vyšších objemov financovania, požiadaviek na nižšiu zábezpeku, nižších poplatkov za záruku alebo nižších úrokových mier. 4.3.
Pomoc v oblasti ekologickej mobility 158.
V oddieloch 4.3.1 a 4.3.2 sa stanovujú podmienky, za ktorých môže štátna pomoc v oblasti určitých investícií do znižovania emisií CO2 a iných znečisťujúcich látok vo vzduchu alebo do predchádzania ich vzniku v odvetví leteckej, cestnej, železničnej, vodnej a námornej dopravy umožniť rozvoj hospodárskej činnosti spôsobom šetrným k životnému prostrediu bez toho, aby došlo k nepriaznivým vplyvom na podmienky obchodu v miere, ktorá by bola v rozpore so spoločným záujmom Únie. 159.
Pomoc v oblasti investícií do ľahkých cestných vozidiel a ťažkých úžitkových cestných vozidiel na plyn (najmä LNG, CNG a bioplyn) a do príslušnej infraštruktúry plynových čerpacích staníc pre cestnú dopravu nepatrí do rozsahu pôsobnosti týchto usmernení, s výnimkou infraštruktúry čerpacích staníc na LNG určenej výlučne pre ťažké úžitkové cestné vozidlá.
Vzhľadom na aktuálny stav vývoja na trhu sa očakáva, že tieto technológie budú mať výrazne nižší potenciál prispievať k zmierneniu zmeny klímy a zníženiu znečistenia ovzdušia v porovnaní s ekologickejšími a inovačnejšími alternatívami, a preto sa predpokladá, že budú neprípustne narúšať hospodársku súťaž tým, že budú vytláčať investície do uvedených ekologickejších technológií a spôsobovať odkázanosť na riešenia mobility, ktoré nie sú v súlade s cieľmi do roku 2030 a do roku 2050.
4.3.1.
Pomoc v oblasti nákupu a lízingu ekologických vozidiel a ekologických mobilných servisných zariadení a v oblasti dodatočných úprav vozidiel a mobilných servisných zariadení 4.3.1.1.
O d ô v o d n e n i e p o m o c i 160.
Na účely dosiahnutia právne záväzného cieľa Únie v oblasti klimatickej neutrality do roku 2050 sa v oznámení o Európskej zelenej dohode stanovuje cieľ zníženia emisií z dopravy do roku 2050 aspoň o 90 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990.
V oznámení Komisie o stratégii pre udržateľnú a inteligentnú mobilitu (77) sa stanovuje cesta k plneniu tohto cieľa prostredníctvom dekarbonizácie jednotlivých druhov dopravy aj celého dopravného reťazca (78). 161.
Hoci sa v existujúcich politikách môžu poskytovať stimuly na využívanie ekologických vozidiel, ktoré môžu mať formu stanovenia záväzných cieľov v oblasti emisií CO2 pre nový vozový park cestných vozidiel výrobcov (79), internalizovania klimatických a environmentálnych externalít (80) alebo zvyšovania dopytu po vozidlách prostred­ níctvom verejného obstarávania (81), nemusia postačovať na úplné vyriešenie zlyhaní trhu, ktoré ovplyvňujú dotknuté odvetvie.
Napriek existujúcim politikám môžu určité trhové prekážky a zlyhania trhu zostať nevyriešené, a to aj pokiaľ ide o cenovú dostupnosť ekologických vozidiel v porovnaní s konvenčnými vozidlami, obmedzenú dostupnosť infraštruktúry nabíjacích alebo čerpacích staníc a existenciu environmentálnych externalít.
Členské štáty môžu preto poskytnúť pomoc na riešenie týchto zvyškových zlyhaní trhu a podporu rozvoja odvetvia ekologickej mobility.
(77) Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Stratégia pre udržateľnú a inteligentnú mobilitu – nasmerovanie európskej dopravy do budúcnosti [COM(2020) 789 final].
(78) V oznámení sa okrem iného uvádza ambícia zabezpečiť do roku 2030 prevádzku aspoň 30 miliónov automobilov a 80 000 nákladných automobilov s nulovými emisiami a do roku 2050 takmer všetkých automobilov, dodávok, autobusov a nových ťažkých úžitkových vozidiel s nulovými emisiami.
(79) Nariadenie (EÚ) 2019/1242 a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/631 zo 17. apríla 2019, ktorým sa stanovujú emisné normy CO2 pre nové osobné vozidlá a nové ľahké úžitkové vozidlá a ktorým sa zrušujú nariadenia (ES) č. 443/2009 a (EÚ) č. 510/2011 (Ú. v.
EÚ L 111, 25.4.2019, s. 13).
(80) Napríklad prostredníctvom smernice Európskeho parlamentu a Rady 1999/62/ES zo 17. júna 1999 o poplatkoch za používanie určitej dopravnej infraštruktúry ťažkými nákladnými vozidlami (Ú. v. ES L 187, 20.7.1999, s.
42) a systému ETS Únie.
(81) Napríklad prostredníctvom smernice 2009/33/ES.