C 80/8
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
18.2.2022.
1.
IEVADS 1.
Komisija ir par vienu no galvenajām politiskajām prioritātēm noteikusi Eiropas zaļo kursu; tas tiecas Savienību pārveidot par taisnīgu un pārticīgu sabiedrību ar mūsdienīgu, resursefektīvu un konkurētspējīgu ekonomiku, kurā siltumnīcefekta gāzu neto emisijas 2050. gadā būtu samazinājušās līdz nullei un ekonomiskā izaugsme būtu atsaistīta no resursu patēriņa, nevienu neatstājot novārtā.
Komisijas vērienīgās klimatiskās ieceres tika nostiprinātas 2019. gadā ar paziņojumu par Eiropas zaļo kursu (1), kurā izvirzīts mērķis panākt, ka siltumnīcefekta gāzu neto emisijas līdz 2050. gadam samazinās līdz nullei.
Lai mūsu ekonomiku un sabiedrību ievirzītu uz taisnīga, zaļa un pārticīga ceļa uz klimatneitralitāti līdz 2050. gadam, Komisija ir arī ierosinājusi siltumnīcefekta gāzu neto emisijas līdz 2030. gadam samazināt par vismaz 55 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeņiem (2).
Šie vērienīgie mērķrādītāji ir nostiprināti Eiropas Klimata aktā (3).
2.
Tiesību aktu priekšlikumu pakete “Gatavi mērķrādītājam 55 %” atbalsta šo mērķrādītāju (4) sasniegšanu un nodro­ šina Savienības virzību uz klimatneitralitāti līdz 2050. gadam.
3.
Lai sasniegtu mērķus attiecībā uz klimatneitralitāti, pielāgošanos klimata pārmaiņām jeb klimatadaptāciju, resur­ sefektivitāti, energoefektivitāti, principu “energoefektivitāte pirmajā vietā”, apritīgumu, nulles piesārņojumu un bioloģiskās daudzveidības atjaunošanu un lai papildinātu šo zaļo pārkārtošanos, būs vajadzīgi ievērojami centieni un pienācīgs atbalsts.
Lai sasniegto paziņojumā par Eiropas zaļo kursu noteiktās vērienīgās ieceres, būs vajadzīgas ievērojamas investīcijas, arī atjaunīgajos energoresursos.
Komisija ir aplēsusi, ka, lai sasniegtu nesen paaugstinātos 2030. gada klimata, enerģētikas un transporta mērķrādītājus, ik gadu būs vajadzīgas papildu investīcijas 390 miljardu EUR apmērā salīdzinājumā ar 2011.–2020. gada līmeni (5), kā arī papildu 130 miljardi EUR gadā pārējiem vides mērķiem, kā aplēsts iepriekš (6).
Ņemot vērā šo investīciju apmēru, vajadzēs izmakslietderīgā veidā piesaistīt gan privātā, gan publiskā sektora līdzekļus.
Tas ietekmēs visas nozares un tādējādi arī Savienības ekonomiku kopumā.
4.
Konkurences politikai un jo īpaši valsts atbalsta noteikumiem ir svarīga nozīme Savienības iespējošanā un atbal­ stīšanā, lai tā varētu sasniegt savus zaļā kursa rīcībpolitiskos mērķus.
Paziņojumā par Eiropas zaļo kursu ir konkrēti noteikts, ka valsts atbalsta noteikumi tiks pārskatīti tā, lai tiktu ņemti vērā minētie rīcībpolitiskie mērķi, atbalstītu izmakslietderīgu un taisnīgu pārkārtošanos uz klimatneitralitāti un veicinātu pakāpenisku atteikšanos no fosilā kurināmā, vienlaikus nodrošinot vienlīdzīgus konkurences apstākļus iekšējā tirgū.
Šīs pamatnostādnes atspoguļo minēto pārskatīšanu.
5.
Lai novērstu to, ka valsts atbalsts rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus iekšējā tirgū un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm, Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punktā ir noteikts princips, ka valsts atbalsts ir aizliegts.
Tomēr atsevišķos gadījumos šāds atbalsts var būt saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 2. un 3. punktu.
6.
Dalībvalstīm saskaņā ar Līguma 108. panta 3. punktu jāpaziņo valsts atbalsts, izņemot pasākumus, kas atbilst nosacījumiem, kuri izklāstīti Grupu atbrīvojuma regulā, ko Komisija pieņēmusi saskaņā ar 1. pantu Padomes Regulā (ES) 2015/1588 (7).
7.
Šajās pamatnostādnēs ir sniegti norādījumi par to, kā Komisija novērtēs saderību attiecībā uz vides aizsardzību, arī klimata aizsardzību, un enerģētikas atbalsta pasākumiem, uz kuriem attiecas paziņošanas prasība saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu.
Visas atsauces uz “vides aizsardzību” šajās pamatnostādnēs būtu jāsaprot kā atsauces uz vides aizsardzību, kas ietver arī klimata aizsardzību.
(1) Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas zaļais kurss”, COM(2019) 640 final.
(2) Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas 2030. gada klimatisko ieceru vēriena kāpināšana.
Investīcijas klimatneitrālā nākotnē cilvēku labā”, COM(2020) 562 final.
(3) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1119 (2021. gada 30. jūnijs), ar ko izveido klimatneitralitātes panākšanas satvaru un groza Regulas (EK) Nr. 401/2009 un (ES) 2018/1999 (OV L 243, 9.7.2021., 1. lpp).
(4) Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai ““Gatavi mērķrādītājam 55 %”: ES 2030. gadam nospraustā klimata mērķrādītāja sasniegšana ceļā uz klimatneitralitāti”, COM(2021) 550 final.
(5) https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/amendment-renewa ble-energy-directive-2030-climate-target-with-annexes_en.pdf (6) Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Centrālajai bankai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “ES ekonomika pēc Covid-19.
Ietekme uz ekonomikas pārvaldību”, COM(2021) 662 final.
(7) Padomes Regula (ES) 2015/1588 (2015. gada 13. jūlijs) par to, kā piemērot Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. pantu attiecībā uz dažu kategoriju valsts horizontālo atbalstu (OV L 248, 24.9.2015., 1. lpp.).