2022 2 18
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
C 80/43
157.
Jei pagalba teikiama kaip lėšos, nuosavas kapitalas, garantija arba paskola energijos vartojimo efektyvumo fondui ar atsinaujinančiųjų išteklių energijos fondui ar kitam finansų tarpininkui, Komisija patikrins, ar yra nustatytos sąlygos, užtikrinančios, kad energijos vartojimo efektyvumo fondas ar atsinaujinančiųjų išteklių energijos fondas ar kitas finansų tarpininkas neįgytų jokio nederamo pranašumo ir įgyvendindamas pagalbos energiniam naudingumui priemonę taikytų komerciškai pagrįstą investavimo strategiją.
Visų pirma turi būti tenkinamos šios sąlygos: a) finansų tarpininkai ar fondų valdytojai turi būti atrenkami pagal atvirą, skaidrią ir nediskriminacin ę procedūrą laikantis taikomų Sąjungos ir nacionalinės teisės aktų; b) turi būti nustatytos sąlygos, kuriomis užtikrinama, kad finansų tarpininkai, įskaitant energijos vartojimo efek­ tyvumo fondus ar atsinaujinančiųjų išteklių energijos fondus, būtų valdomi komerciniu pagrindu ir būtų priimami finansavimo sprendimai, kuriais siekiama pelno; c) energijos vartojimo efektyvumo fondo ar atsinaujinančiųjų išteklių energijos fondo valdytojai ar kiti finansų tarpininkai kuo daugiau naudos turi perduoti galutiniams naudos gavėjams (pastato savininkui (-ams) arba nuomininkui (-ams), t. y. suteikdami daugiau finansavimo, taikydami mažesnius užstato reikalavimus, mažesnes garantijų priemokas ar mažesnes palūkanų normas.
4.3 Pagalba netaršiam judumui 158.
4.3.1 ir 4.3.2 skirsniuose nustatytos sąlygos, kuriomis valstybės pagalba tam tikroms investicijoms, kuriomis siekiama sumažinti oro, kelių, geležinkelių, vandens ir jūrų transporto sektorių išmetamo CO2 ir kitų teršalų kiekį arba jų išvengti, gali padėti plėtoti ekonominę veiklą aplinkai nekenksmingu būdu ir nepadarytų neigiamo poveikio prekybos sąlygoms taip, kad tai prieštarautų bendriems Sąjungos interesams. 159.
Pagalba investicijoms į lengvąsias ir sunkiąsias kelių transporto priemones, kuriose naudojamos dujos (visų pirma SGD, SkGD ir biodujos), ir į atitinkamą dujų pildymo infrastruktūrą kelių transporto priemonėms, išskyrus suskystintų gamtinių dujų infrastruktūrą, skirtą tik sunkiosioms kelių transporto priemonėms papildyti, nepatenka į šių gairių taikymo sritį.
Atsižvelgiant į dabartinį rinkos raidos etapą, numatoma, kad šios technologijos turės daug mažesnį potencialą prisidėti prie klimato kaitos švelninimo ir oro taršos mažinimo, palyginti su švaresnėmis ir novatoriškesnėmis alternatyvomis, todėl numatoma, kad jos nepagrįstai iškraipys konkurenciją, nes investicijos būtų nukreiptos nuo tų mažiau taršių alternatyvų ir būtų susisaistyta su judumo sprendimais, kurie 2030 m. ir 2050 m. tikslų neatitinka.
4.3.1 Pagalba netaršioms transporto priemonėms ir netaršiai mobiliajai paslaugų teikimo įrangai įsigyti ir nuomotis išper­ kamąja nuoma, taip pat transporto priemonėms ir mobiliajai paslaugų teikimo įrangai modernizuoti 4.3.1.1 P a g a l b o s p a g r i n d i m a s 160.
Siekiant iki 2050 m. pasiekti teisiškai privalomą Sąjungos poveikio klimatui neutralumo tikslą, Komunikate dėl Europos žaliojo kurso nustatytas tikslas iki 2050 m. transporto išmetamų teršalų kiekį sumažinti bent 90 proc., palyginti su 1990 m. lygiu.
Komunikate dėl darnaus ir išmanaus judumo strategijos (77) nustatyta, kokiais būdais siekti to tikslo, t. y. mažinant tiek atskirų transporto rūšių, tiek visos transporto grandinės priklausomybę nuo iškastinio kuro (78). 161.
Nors esama politika, būtent gamintojams nustatytos privalomos naujo kelių transporto priemonių parko CO2 teršalų išmetimo normos (79), su klimatu ir aplinka susijusio išorinio poveikio internalizavimas (80) ar transporto priemonių paklausos skatinimas viešaisiais pirkimais (81), gali kurti paskatas rinktis netaršias transporto priemones, jos gali nepakakti, kad būtų visiškai pašalintas atitinkamo sektoriaus rinkos nepakankamumas.
Nepaisant vykdomos politikos, tam tikros rinkos kliūtys ir rinkos nepakankamumas gali likti nepašalinti, įskaitant netaršių transporto priemonių įperkamumą, palyginti su įprastomis transporto priemonėmis, ribotą įkrovimo arba degalų pildymo infrastruktūros prieinamumą ir su aplinka susijusį išorinį poveikį.
Todėl valstybės narės gali teikti pagalbą, kad pašalintų šį likutinį rinkos nepakankamum ą ir skatintų netaršaus judumo sektoriaus plėtrą.
(77) Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Darnaus ir išmanaus judumo strategija.
Europos transporto kelias į ateitį“, COM(2020) 789 final.
(78) Vienas iš komunikate nustatytų tikslų – užtikrinti, kad iki 2030 m. būtų naudojama ne mažiau kaip 30 mln. nulinės taršos lengvųjų automobilių, 80 000 nulinės taršos sunkvežimių, o iki 2050 m. beveik visi lengvieji automobiliai, mikroautobusai, autobusai ir naujos sunkiosios transporto priemonės būtų nulinės taršos.
(79) Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1242 ir 2019 m. balandžio 17 d.
Reglamentas (ES) 2019/631, kuriuo nustatomos naujų lengvųjų automobilių ir naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamo CO2 normos ir kuriuo panaikinami reglamentai (EB) Nr. 443/2009 ir (ES) Nr. 510/2011 (OL L 111, 2019 4 25, p. 13).
(80) Pavyzdžiui, taikant 1999 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 1999/62/EB dėl sunkiasvorių krovininių transporto priemonių apmokestinimo už naudojimąsi tam tikra infrastruktūra (OL L 187, 1999 7 20, p. 42) ir Sąjungos ATLPS.
(81) Pavyzdžiui, taikant Direktyvą 2009/33/EB.