C 80/8
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2022 2 18
1.
ĮVADAS 1.
Komisija Europos žaliąjį kursą laiko vienu iš svarbiausių politinių prioritetų, siekdama pertvarkyti Sąjungą į teisingą ir klestinčią visuomenę, pasižyminčią modernia, efektyviai išteklius naudojančia ir konkurencinga ekono­ mika, kurioje 2050 m. visai nebūtų grynojo išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio, o ekonomikos augimas būtų atsietas nuo išteklių naudojimo, nė vieno nepaliekant nuošalyje.
2019 m. Komisijos klimato srities užmojai sustiprinti priėmus Europos žaliojo kurso komunikatą (1), kuriame nustatytas tikslas, kad iki 2050 m. nebūtų grynojo išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio.
Siekdama, kad mūsų ekonomikoje ir visuo­ menėje neutralizuoti poveikį klimatui iki 2050 m. būtų siekiama teisingai, ekologiškai ir užtikrinant gerovę, Komisija taip pat pasiūlė iki 2030 m. grynąjį išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti bent 55 proc., palyginti su 1990 m.
(2) Šie plataus užmojo tikslai įtvirtinti Europos klimato teisės akte (3).
2.
Pasiūlymais dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų dėl pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinio padedama siekti tų tikslų (4) ir užtikrinti, kad iki 2050 m.
Sąjungos poveikis klimatui taptų neutralus.
3.
Norint pasiekti poveikio klimatui neutralumo, prisitaikymo prie klimato kaitos, išteklių ir energijos vartojimo efektyvumo ir principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ taikymo, žiediškumo, nulinės taršos ir biologinės įvairovės atkūrimo tikslus ir įgyvendinti visa tai lydinčią žaliąją pertvarką, reikės didžiulių pastangų ir tinkamos paramos.
Norint įgyvendinti Komunikate dėl Europos žaliojo kurso išdėstytus užmojus, reikės didelių investicijų, be kita ko į atsinaujinančiuosius energijos išteklius.
Komisija apskaičiavo, kad norint pasiekti naujai padidintus 2030 m. klimato, energetikos ir transporto tikslus reikės 390 mlrd. EUR papildomų metinių investicijų, palyginti su 2011–2020 m. investicijomis (5), o kitiems aplinkosaugos tikslams pasiekti reikės dar 130 mlrd.
EUR per metus, kaip apskaičiuota anksčiau (6).
Dėl šio investicinio uždavinio masto reikia ekonomiškai efektyviai sutelkti ir privačiojo sektoriaus, ir viešąsias lėšas.
Tai turės įtakos visiems sektoriams, taigi ir visai Sąjungos ekonomikai.
4.
Konkurencijos politika, ypač valstybės pagalbos taisyklės, atlieka svarbų vaidmenį sudarant sąlygas ir prisidedant prie Sąjungos įgyvendinamų žaliojo kurso politikos tikslų.
Komunikate dėl Europos žaliojo kurso konkrečiai nurodyta, kad valstybės pagalbos taisyklės bus peržiūrėtos siekiant atsižvelgti į tuos politikos tikslus, prisidėti prie ekonomiškai efektyvaus ir teisingo perėjimo prie poveikio klimatui neutralumo ir palengvinti laipsnišką iškastinio kuro atsisakymą, kartu užtikrinant vienodas veiklos sąlygas vidaus rinkoje.
Šios gairės tą peržiūrą atspindi.
5.
Siekiant, kad dėl valstybės pagalbos nebūtų iškraipyta konkurencija vidaus rinkoje arba nekiltų grėsmė, kad ji bus iškraipyta, ir nebūtų daromas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalyje nustatytas valstybės pagalbos draudimo principas.
Vis dėlto tam tikrais atvejais tokia pagalba gali būti suderinama su bendrąja rinka remiantis Sutarties 107 straipsnio 2 ir 3 dalimis.
6.
Pagal Sutarties 108 straipsnio 3 dalį valstybės narės privalo pranešti apie valstybės pagalbą, išskyrus priemones, kurios tenkina bendrosios išimties reglamente, kurį Komisija priėmė pagal Tarybos reglamento (ES) 2015/1588 (7) 1 straipsnį, nustatytas sąlygas.
7.
Šiose gairėse pateikiama informacija, kaip Komisija vertins pagalbos aplinkos apsaugai, įskaitant klimato apsaugą, ir energetikai priemonių, kurioms taikomas reikalavimas pranešti pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą, suderinamumą.
Bet kokia nuoroda į aplinkos apsaugą šiose gairėse turėtų būti suprantama kaip nuoroda ne tik į aplinkos, bet ir klimato apsaugą.
(1) Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos žaliasis kursas“ (COM/2019/640 final).
(2) Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Platesnis Europos 2030 m. klimato srities užmojis.
Investavimas į neutralaus poveikio klimatui ateitį žmonių labui“ (COM/2020/562 final).
(3) 2021 m. birželio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1119, kuriuo nustatoma poveikio klimatui neutra­ lumo pasiekimo sistema ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 401/2009 ir (ES) 2018/1999 (OL L 243, 2021 7 9, p. 1).
(4) Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „55 % tikslas – pasiekiamas.
ES 2030 m. klimato tikslo įgyvendinimas siekiant neutralizuoti poveikį klimatui“, COM(2021) 550 final.
(5) https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/amendment-renewa ble-energy-directive-2030-climate-target-with-annexes_en.pdf (6) Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos Centriniam Bankui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „ES ekonomika po COVID-19 pandemijos.
Poveikis ekonomikos valdymui“ (COM(2021) 662 final).
(7) 2015 m. liepos 13 d.
Tarybos reglamentas (ES) 2015/1588 dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių taikymo kai kurioms horizontalios valstybės pagalbos rūšims (OL L 248, 2015 9 24, p. 1).